lv en lv de lv lv lv sl lv en de lv lv lv lv de lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en lv en lv lv lv lv lv lv sl en lv en lv lv lv lv en lv en lv en lv en lv lv lv en lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat lt lv lv lv lv lv lv eu lv en
Cik bieži jāapmeklē ginekologs pēc 45, kad sākas menopauze, un citi profesores Rezebergas ieteikumi CPV profilaksei | Mammamuntetiem.lv
Jaunākie raksti Ziņas Grūtniecība Bērns Ģimene un attiecības Māja un dārzs Skaistums un veselība Svētki Receptes Viedokļi Žurnāli Video Tēva diena Viedā māja
Šogad sievietēm pēc 30 gadiem dzemdes kakla vēža skrīningā ieviests jauns algoritms. Tā kā šis ir vēža veids, no kura mūsdienās ir iespējams pilnībā izvairīties, uzsākta ilgstoša informēšanas un motivēšanas kampaņa “Apsteidz dzemdes kakla vēzi!” ar aicinājumu “Veic valsts apmaksātu skrīninga pārbaudi!”. Pērn Latvijā skrīningam atsaucās tikai 35 % no uzaicinātajām sievietēm, taču katru mēnesi atklāj 20 jaunus saslimšanas gadījumus, atklāj profesore Dace Rezeberga.
Dzemdes kakla vēža kontekstā tiek atrasta slimība priekšvēža stadijā, kad ļaundabīgā saslimšana vēl nemaz nav attīstījusies.
“Kopš šī gada 1. jūlija esam mainījuši testa veidu sievietēm vecumā pēc 30 gadiem. Zinātne meklē efektīvākos skrīninga testus. Jaunām sievietēm, kad cilvēka papilomas vīruss ir bieži sastopams, kā izmeklēšanas metode paliek šķidruma citoloģija, bet
Ikdienas rūpes posta attiecības. Vai vajag mīlēties, ja negribas?
“Ikvienam būs jāmaina savi paradumi.” Speciāliste iesaka, kā pārdzīvot šo dārgo ziemu
Kā sievietēm vecumā pēc 40 nekļūt par apalītēm
Dzemdes kakla vēža skrīninga jaunā metode šķidruma citoloģija – kas tā ir un kur pieejams šis izmeklējums
Sievietes intīmā veselība: kam jāpievērš uzmanība katrā vecuma grupā?
Kas mainās sievietes veselībā novecojot? Skaidro eksperti
sievietēm pēc 30 gadiem jau tiek meklēta cilvēka papilomas vīrusa klātbūtne,” skaidro Rīgas Dzemdību nama galvenā ārste, Rīgas Austrumu klīniskās universitātes slimnīcas galvenā speciāliste dzemdniecībā un ginekoloģijā, Rīgas Stradiņa universitātes Dzemdniecības un ginekoloģijas katedras vadītāja, profesore Dace Rezeberga.
“Ja nav šī vīrusa, vēzis nevar attīstīties. Ja pieļauj, ka sieviete pēc šī negatīvā testa inficējas ar vīrusu, patoloģiskais process attīstīsies lēni, tāpēc nākamais uzaicinājums uz skrīningu tiks sūtīts pēc pieciem gadiem. Savukārt, ja atrod cilvēka papilomas vīrusu, tad nākamais solis ir aprakstīts algoritmā – sievieti nosūta uz kolposkopiju jeb tajā pašā izmeklējamajā materiālā, kurā noteica vīrusu, var mikroskopā izmeklēt arī dzemdes kakla šūnas.”
Pēdējā cilvēka papilomas vīrusa analīze sievietes mūžā paredzēta 65 gadu vecumā pie noteikuma, ja iepriekšējie testa rezultāti ir bijuši neizmainīti.
Varbūtība, ka sieviete vēlīnā menopauzē inficējas, tad paiet vēl desmit gadu, un viņai attīstās vēzis, ir arvien mazāka, ja testi pirms tam bijuši normāli. “Menopauzes vecums vidēji ir 51–52 gadi visās populācijās. Tas ir mēnešreižu iztrūkums gada laikā, kas nozīmē, ka sievietei ir iestājusies menopauze. Vajadzība apmeklēt ginekologu ir arvien retāka, un būtu jānāk tikai tad, ja ir sūdzības. Sievietes, kas rūpējās par savu veselību, iet pie ginekologa, kurš to iesaka reizi gadā. Es teiktu, ka varbūt tomēr nav katru gadu jāiet, ja sieviete ir vesela un ar stabilām partnerattiecībām. Bet ir jābūt sapratnei par dažādiem simptomiem, kuru gadījumā jāapmeklē ginekologs,” norāda profsore.
Biežākie iemesli menopauzē, kad sievietei jāgriežas pie ārsta, ir:
blakus orgānu darbības traucējumi,
onkoloģiskas saslimšanas (citiem dzimumorgānu vēžiem nav skrīninga),
“Ir vesela rinda ginekoloģisko patoloģiju, kas sievietēm raksturīgas reproduktīvajā periodā un kas menopuzes laikā iet mazumā – endometrioze, dzemdes mioma, jo nav hormonālās cikliskās pārmaiņas, slimības regresē. Taču sievietei reproduktīvā veselība ir svarīga arī menopauzē,” bilst Dace Rezeberga.
Kādā vecumā biežāk var attīstīties dzemdes kakla vēzis?
Pats vīruss ir bieži sastopams, un lielākā daļa sieviešu kas dzīvo dzimumdzīvi vai ir partnerattiecībās, kaut kādā dzīves periodā inficējas ar šo vīrusu, bet jauna sieviete pati spontāni no tās infekcijas atbrīvojas.
Pēc inficēšanās neveidojas dabīga imunitāte un nepasargā sievieti no atkārtotas inficēšanās. Tikai vakcinācija veido noturīgu imunitāti un spēj pasargāt no slimības progresijas.
Jaunām sievietēm, vīrusam aizejot, šūnu izmaiņas var spontāni izzust. Vīrusa un saimnieka organisma savstarpējās mijiedarbības rezultātā daļai vīruss var ilgstoši palikt organismā un veicināt pirmsvēža izmaiņas dzemdes kakla šūnās. Šī daļa ir tās, kurām var attīstīsies dzemdes kakla vēzis. No inficēšanās līdz vēža attīstībai var paiet desmit gadu, kad sievietes jau ir lielākā vecumā, izmaiņas veidojas pakāpeniski, un skrīninga izmeklējumi tās var atrast. Šeit redzam, kāda nozīme ir tam, ka sievietes piedalās skrīningā. Latvijā esam izpētījuši, ka sievietes pēc 50 gadiem retāk piedalās skrīningā, tādējādi radot risku, ka attīstīsies slimība.
Dzemdes kakla vēža kontekstā tiešām, atšķirībā no pārējiem skrīningiem – kolorektālā vai krūts vēža skrīninga, kur atklāj jau esošu vēzi,  – tiek atrasta slimība priekšvēža stadijā, kad ļaundabīgā saslimšana vēl nemaz nav attīstījusies.
Vēža saslimstības statistika ir nežēlīga, un situācija Latvijā, salīdzinoši ar Eiropas valstīm, ir slikta. Mēnesī atklāj apmēram 20 jaunus gadījumus ar dzemdes kakla vēzi, un diemžēl liela daļa no tiem jau ir vēlīnā stadijā, kas nozīmē, ka sievietes ilgstoši nav gājušas pie ginekologa un nav piedalījušās skrīninga programmā.
Apmēram 10–12 sievietes no šīs slimības katru mēnesi nomirst. Daudzas saslimušās un arī nomirušās ir salīdzinoši jaunas sievietes darbspējīgā vecumā.
Par dzemdes kakla vēža skrīningu
Dzemdes kakla vēža skrīninga laikā  meklē dzemdes kakla priekšvēža saslimšanas vai arī risku tām attīstīties, un, savlaicīgi atklājot šīs priekšvēža pārmaiņas, tās ir iespējams pilnībā izārstēt, tādējādi nepieļaujot vēža attīstību un arī saglabājot sievietei reproduktīvo funkciju, spēju iznēsāt un dzemdēt bērnus, izvairoties no liela apjoma operācijas.
Sievietes ar vēstules palīdzību Nacionālais veselības dienests uzaicina veikt testus, tādējādi mēģinot atrast visas sievietes populācijā, kurām ir risks saslimt vai jau ir sākušās priekšvēža pārmaiņas.
Pasaules veselības organizācija paziņojusi, ka šo slimību globāli var pieveikt. Latvijā ir pieejami abi šie profilakses virzieni – ir jāvakcinē meitenes un zēni ar CPV vakcīnu un sievietēm jāpiedalās skrīninga programmā, kas nozīmē paņemt skrīninga vēstuli un veikt skrīninga testu pie ginekologa, ģimenes ārsta vai vecmātes.
Bērnu ginekoloģe Lāsma Līdaka: Atlikta vakcinēšanās pret CPV palielina riskus un izdevumus
Vai sievietēm pēc 45 joprojām ir jāizsargājas? Un citi jautājumi par menopauzi
Dace Rezeberga CPV Dzemdes kakla vēzis Onkoloģija Menopauze Sievietes veselība Atbild ginekologs
Ukraina Video padomi Valsts atbalsts Zīdainis Atbild ginekologs Idejas vakariņām Iesnas Ķirbji Rudens Kur šodien atpūsties
Viss par atbalstu apkurei šajā ziemas sezonā – uz kuriem atbalsta veidiem ir jāpiesakās un kuri tiks piešķirti automātiski
Modernākais peintbols un lāzertags ar izciliem instruktoriem PB Telpa Zaķusalas atpūtas parkā (ārtelpās)!
Willa Teātrī pirmizrādi piedzīvos jaunākais iestudējums bērniem “Augusts, zupas neēdājs”
Iespēja palīdzēt sievietēm un bērniem, iegādājoties prestižu Ukrainas mākslinieku darbus
Sagatavojam auto ziemai: kādas riepas izvēlēties – vissezonas vai tomēr ziemas?
Jauni stāsti veļu laikam “Nemierīgās dvēseles”
Ikdienas rūpes posta attiecības. Vai vajag mīlēties, ja negribas?
“Ikvienam būs jāmaina savi paradumi.” Speciāliste iesaka, kā pārdzīvot šo dārgo ziemu
15 profesora Danilāna atziņas, kas mainīs jūsu dzīvi
Kā sievietēm vecumā pēc 40 nekļūt par apalītēm
Dārziņā nenodrošina bezmaksas pienu – vai vecāki paši var pieteikt programmai “Piens un augļi skolai”?
Uzmanīgi: pastaiga pa Ķengaraga promenādi var beigties ar pamatīgu savainojumu
Mīti un patiesība par sirds veselību PLUS 11 idejas no ekspertiem, kā uzturēt labu sirds veselību
Nepatīkamā sieviešu problēma – dzemdes polipi. Ārsta rekomendācijas
Vai koku pumpurus drīkst ēst pavisam droši?
Kā pareizi kopt visgrūtāk kopjamo zonu - kakla ādu
Vairāk rakstu no "Skaistums un veselība"
Īpašas rūpes par mazuli!
Jaundzimušā bērniņa ādas pielāgošanās dzīvei ārpus mammas punča
Iemesli, kāpēc ir jāmazgā visas bēbīša drēbes, arī jaunas
Padomi alerģijas simptomu mazināšanai: pareiza mazgāšanas līdzekļu izvēle
© SIA Mammām un tētiem, 2022. Satura kopēšana un pārpublicēšana komerciālos nolūkos aizliegta.
All Copyright © SIA Mammām un tētiem. All rights reserved.