lv en en lv en lt en sl lt lv lv en pt lv hbs_lat lv lv lv en lv lv lv lv fr lv fi lv pt lv lv de lv lv en lv lv lv lv lv lv en en lv es es en en es tr en en ne en en en nl lv lv lv lv en lt en lv en lv en eo lv en lv en en en lv en hbs_lat en de pt it hbs_lat fi es lv pt sk lv en pt nl eo sv lv lv lv lv lv lv pl lv hbs_lat lv lv pl lv en eu en en en es es es kn lv lv en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en cs lv lv en cs lv en en it fr lv en en nb lt sl en en lv en en en lv fi lv pt lv lv de en lv lt pt lv en lv lv hbs_lat lv lv en lv lv en lv lv lv en
Kā tiekam galā ar savu stresu jeb kāpēc latvieši neiet pie psihologa? - Karakuda | Art 360°
Ka | Kadrs • Frame
Ra | Rakstniecība • Writing
Ku | Kultūra • Culture
Da | Daba • Nature
Kā tiekam galā ar savu stresu jeb kāpēc latvieši neiet pie psihologa?
Pēdējos gados mentālās veselības jautājums kļuvis aktuāls arī mūsu sabiedrībā. Beidzot nav iespējams ignorēt vienas sabiedrības daļas problēmas. Vairs nav norma deklarēt nesapratni par to, ko īsti dara psihologa, psihiatra un psihoterapeita profesijas pārstāvji un kādēļ sirdzējiem ar pašpalīdzības literatūru un pozitīvu domāšanu īsti nepietiek, lai risinātu savas problēmas. Situācijas ilustrēšanai piedāvāju piemēru no dzīves. Iztēlojieties konfliktu, kura iemesls ir meitas vēlme doties pie psihologa, taču mātei šis lēmums izraisa vienīgi īgnumu un negatīvas sajūtas. Reakcija noslēdzas ar sekojošiem izteicieniem: „Kas tad ir noticis? Baigais stress? Tad jau arī man jāiet pie psihologa! Vajag taču strādāt ar sevi! Vajag katram pašam tikt galā ar savu stresu”. Patiesībā šī tikai viena sarunas variācija. Tai ir daudz līdzīgu sekvenču, kuras var novērot neskaitāmi daudzos gadījumos.
Iemesli šādām domstarpībām var būt dažādi. Taču šoreiz vēlos norādīt, ka te daudzkārt pavīd pozitīvās psiholoģijas fenomena ietekme. Proti, jebkuras problēmas varam atrisināt paši, lasot pašpalīdzības grāmatas un iestāstot sev, ka „laime, tā ir izvēle, kura jāveic katru dienu pašam”. Lai gan mantra „skatīties no gaišās puses”, „domāt pozitīvi” un „laime ir izvēle”, var palīdzēt atsevišķiem apdāvinātiem indivīdiem. Diemžēl pētījumi rāda1, ka citiem cilvēkiem uzmundrinošo aicinājumu efekts var būt pavisam pretējs, izraisot neveiksmes sajūtu un depresiju. Doma, ka emocijas ir viegli ietekmēt un mainīt, var novest pie sevis vainošanas. Pie izmisuma par to, ka cilvēks pats nespēj šos procesus kontrolēt, un rada iespaidu, ka nelaimīga persona ir kā robots, kurā iespējams ieprogrammēt visu, kas vien vajadzīgs. Tātad psiholoģisks pārrāvums daudzos gadījumos tiek uzskatīts par vājuma izpausmi, cilvēka rakstura trūkumu un nespēju tikt pašam ar sevi galā. Lai gan faktiski kaunināšana un pozitīvās domāšanas kults ir pašapmāns jeb bēgšana no problēmas kodola un saknes.
Tāpēc latviešu (domājams, ka arī dažu citu valstu/tautību iedzīvotāju) vidū profesionālas palīdzības meklēšana nereti tiek uzskatīta kā lieka, nevajadzīga aktivitāte. Kā pēdējais glābiņš smagos gadījumos, kurus būtu bijis nepieciešams labot jau ilgi pirms tam. Līdzīgi ir ar zobārstiem vai jebkuriem citiem ārstiem, kurus apmeklējam tikai tad, kad kaut kas ir jau sapuvis, salauzts un neizturami sāp. Taču atšķirībā no fizisku sāpju ārstētājiem, psihologi dažkārt netiek uztverti kā profesionāļi, bet gan kā vārdotāji vai izklaidētāji, kuriem jāmaksā lielas naudas par to, ko klients pats varētu nokārtot vienkārši „strādājot ar sevi”. Protams, kā šāda vēlme pats nav slikta lieta. Taču visiem sasirgušajiem tas nepalīdz. Viņiem vajag konkrētu profesionālu palīdzību, kas līdz šim nav saņemta. Ja psihiskās saslimstības vilnī kādam tiek pārmests par rakstura trūkumu, tad šāda attieksme var negatīvi ietekmēt to cilvēku lēmumus, kuri ir ļoti smagā stāvoklī, taču joprojām paši nav pārliecināti par palīdzības meklēšanu vai baidās no psihologa vizītēm.
Kaunināšana, neiedrošināšana un skepticisms var novest pie krasiem mentālās veselības pasliktinājumiem. Varam jautāt, kāpēc gan māte un meita nevarētu apmeklēt psihologu kopā? Laime nav izvēle, taču izvēle meklēt profesionālu palīdzību gan nevienam neko sliktu nodarīt nevarētu.
Kad latvietis beidzot iemācīsies iet pie psihologa bez kauna sajūtas azotē?
"Is it Worth to Consult for a Psychologist?" by clairevalej is licensed under CC0 1.0
Mitchell, Morgan. Newsweek. The ‘Tyranny’ of Positive Thinking Can Threaten Your Health and Happiness, 2016. Pieejams: https://www.newsweek.com/2016/09/23/positive-thinking-myth-498447.html [↩]
Tagged COVID-19 psihologs stress
Sidraba birzs par 98 miljoniem – silda sirdi
Vakars ar Mauriņu un Bēthovenu
June 2, 2019May 14, 2019 Mārtiņš Kuršis
November 14, 2019November 2, 2020 Ņikita Grigorjevs
Kas mums priecāties liedz? Raksts Alunāna stilā
December 17, 2019November 21, 2020 Meldra Ikauniece
Tavs komentārs Cancel reply
This site uses Akismet to reduce spam. Learn how your comment data is processed.
Izklausās banāli, bet labais vienmēr uzvar
September 27, 2022September 19, 2022 Karakuda 0
Via Cultura atsāk darbību ar lekciju par mākslinieciskās izteiksmes līdzekļiem
September 22, 2022September 22, 2022 Gunita Lagzdiņa-Skroderēna 0
The Blue Blue Man
September 22, 2022September 19, 2022 Aleksandra Reisnere 0
Ar savu ētisko stāju kaut drusku stāvēt tām šausmām pretī
September 20, 2022September 19, 2022 Karakuda 0
September 15, 2022August 29, 2022 Linda Anna Silavniece 0
Forumi | Diskusijas (19)
View kara.kuda.10’s profile on Facebook
View @karakuda360’s profile on Twitter
View karakuda360’s profile on Instagram
LTV studēt kino Spānija Catalunya tiešsaiste Generalitat de Catalunya īsfilmas VEF Kultūras pils sajūtas Dzeja studēt televīziju Latvijas neatkarība laime Ziemeļblāzmas pils latviešu valoda Diada Latvija Karakuda rakstniecība Katalonija Ukraina COVID-19 mūzika video RISEBA LSO Lielais dzintars ģimene māksla RISEBA AVMM pandēmija Ostankino publicistika Katalonijas neatkarība mūzikas video īsfilma Rīga studenti studentu filmas reportāža proza Ukrainas karš Barcelona kur studēt mākslu jūra mēdiju māksla sapņi Barselona Mediju kvalitāte 1-O Liepājas Universitāte PPLA Atmoda Ģeneralitāte mīlestība Liepājas simfoniskais orķestris audiovizuālā māksla Liepāja Katalonijas referendums audiovizuālā mediju māksla vienota Spānija intervija Katalonijas vēsture daba
News Portal Pro | Theme: News Portal Pro by Mystery Themes
Da | Daba • Nature
Karakuda | Art 360°
Ka | Kadrs • Frame
Ra | Rakstniecība • Creative Writing
Ku | Kultūra • Culture
Literārā publicistika • Literary journalism