lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv nl ca en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sl hbs_lat lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Valsts kontrole: Turpinot esošo pieeju, zemes reforma noslēgsies vien pēc 20 gadiem vai vēlāk – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Elza, Ilizana
andra.ozola@zz.lv - 15.02.2022 - 8:42
Turpinot esošo pieeju, zemes reforma noslēgsies pēc 20 gadiem vai vēl ilgāka laika, un tās administrēšana izmaksās dārgāk nekā īstenošana – provizoriski ap 3,46 miljoniem eiro, savukārt zemes kadastrālajai uzmērīšanai par valsts budžeta līdzekļiem nepieciešami ap 2,8 miljoniem eiro, secināts Valsts kontroles (VK) veiktajā revīzijā.
VK norāda, ka Ministru kabineta pieņemtie lēmumi par zemes reformas pabeigšanu visā valsts teritorijā, izņemot Tukumu un Rīgu, rada iespaidu, ka tā ir teju pabeigta. Tomēr tā nav, jo turpinās zemes kadastrālā uzmērīšana, lēmumu pieņemšana par zemes īpašuma tiesību atjaunošanu, zemes izpirkuma (pirkuma) līgumu slēgšana un īpašuma tiesību sakārtošana.
VK padomes locekle, Otrā revīzijas departamenta direktore Kristīne Jaunzeme skaidro, ka, lai arī valsts ir apņēmusies veikt zemes kadastrālo uzmērīšanu par valsts budžeta līdzekļiem tiem zemes īpašniekiem, kuriem 1940.gada 21.jūlijā piederēja zemes īpašums Latvijā, un viņus pārdzīvojušiem laulātajiem, bērniem un mazbērniem, politiski represētajiem un cilvēkiem ar pirmās grupas invaliditāti, zemes kadastrālā uzmērīšana notiek ārkārtīgi gausi.
“Piemēram, 2021.gadā aizvien tiek uzmērīti zemesgabali, kas rindā iekļauti jau pirms 2008.gada. Nereti cilvēki savas dzīves laikā rindu nesagaida un īpašuma tiesību atjaunošana attiecas uz mantinieku mantiniekiem vairākās paaudzēs. Tādēļ cilvēki lielākoties veic zemes uzmērīšanu par saviem līdzekļiem, nesagaidot valsts atbalstu,” atzīmē Jaunzeme.
Revīzijā secināts, ka par valsts budžeta līdzekļiem uzmērāmo zemes vienību sarakstā 2021.gada 1.jūnijā bija iekļautas 3884 vienības. Līdz 2022.gadam Valsts zemes dienests (VZD) zemes kadastrālajai uzmērīšanai par valsts budžeta līdzekļiem plānoja finansējumu 70 000 eiro gadā, kas ļāva uzmērīt vidēji 80 zemes vienības gadā. No 2022.gada plānots novirzīt 140 000 eiro gadā, kas ļaus uzmērīt 160-170 zemes vienības.
Turpinot plānotajā tempā, VK prognozē, ka šis process ilgs vēl vismaz 20 gadus. Vienlaikus revīzijā konstatēts, ka par valsts budžeta līdzekļiem uzmērāmās zemes saraksts satur neprecīzus datus, jo no tā nav izslēgtas zemes vienības, kuru uzmērīšanai līdzekļi no valsts budžeta nepienākas.
Revīzijā norādīts, ka neviena institūcija nav noteikta kā atbildīgā par zemes reformas pabeigšanas plānošanu un koordināciju. Nav arī vērtēts, vai un cik lielā mērā reformas mērķi ir sasniegti un kādi tiesiski risinājumi varētu sekmēt drīzāku tās pabeigšanu. Tāpat VK min, ka zemes reformas pabeigšanai un tajā veicamajām darbībām nav noteikti termiņi, kas kopumā nesekmē tās pabeigšanu un īpašuma tiesību sakārtošanu pārredzamā nākotnē.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Revīzijā konstatēts, ka Tieslietu ministrijas (TM) un VZD rīcībā nav informācijas par to, cik cilvēkiem zemes īpašuma tiesības vēl ir atjaunojamas. Tāpat reformas rezultātā izveidojies ievērojams to zemes vienību skaits, kas piekritīgas valstij un pašvaldībām un kas nav pirmreizēji kadastrāli uzmērītas.
Lai arī neviena institūcija mērķtiecīgi nekoordinē zemes reformas pabeigšanu, VZD un SIA “Publisko aktīvu pārvaldītājs “Possessor”” turpina tiem uzticēto funkciju īstenošanu – VZD organizē zemes kadastrālo uzmērīšanu par valsts budžeta līdzekļiem, savukārt “Possessor” slēdz zemes izpirkuma līgumus. Taču šo funkciju administrēšanas izmaksas ir lielas, salīdzinot ar gadā atrisināto jautājumu skaitu.
“Jo ilgāk netiks nodrošināts pietiekams finansējums zemes kadastrālajai uzmērīšanai par valsts budžeta līdzekļiem un jo ilgāk norēķinos par zemes izpirkumu (pirkumu) varēs izmantot privatizācijas sertifikātus, jo dārgāk valsts budžetam tas izmaksās. Ja pašlaik zemes kadastrālajai uzmērīšanai par valsts budžeta līdzekļiem ir nepieciešami 2,8 miloni eiro, tad, turpinot zemes reformas administrēšanu līdzšinējā veidā, turpmākajos 20 gados administrēšanai vien vajadzēs 3,46 miljonus eiro,” norāda Jaunzeme.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Lai sekmētu zemes reformas noslēgumu pārskatāmā laika periodā un lai ekonomiski izlietotu valsts budžeta līdzekļus, revidenti rosina ārējā normatīvajā aktā skaidri noteikt atbildīgo par reformas pabeigšanas plānošanu un koordināciju, izvērtēt iespējas noteikt reformas noslēguma termiņus, paātrināt zemes kadastrālo uzmērīšanu par valsts budžeta līdzekļiem, procesa administrēšanai veltījot samērīgus valsts budžeta līdzekļus un nodrošinot sabiedrībai ticamus un izsekojamus datus saistībā ar zemes kadastrālās uzmērīšanas par valsts budžeta līdzekļiem rindu.
VK Ministru kabinetu rekomendē ārējā normatīvajā aktā noteikt atbildīgo institūciju par zemes reformas pabeigšanas plānošanu, īstenošanu un koordināciju, izvērtēt iespēju noteikt termiņus, kādos bijušajiem zemes īpašniekiem vai viņu mantiniekiem ir pienākums iesniegt iztrūkstošos dokumentus un veikt zemes kadastrālo uzmērīšanu, lai varētu pieņemt lēmumus par zemes īpašuma tiesību atjaunošanu, līdzvērtīgas zemes piešķiršanu un zemes izpirkuma (pirkuma) līgumu slēgšanu; noteikt termiņus, kādos slēdzami zemes izpirkuma līgumi, paredzot tiesību zaudēšanu pienākumu neizpildes noteiktajā termiņā dēļ, un noteikt termiņus, kādos atbildīgajām institūcijām jāpieņem un jānoslēdz attiecīgie lēmumi un līgumi.
Revīzijā Tieslietu ministrija (TM) aicināta sadarbībā ar iesaistītajām institūcijām rast risinājumus zemes reformas pabeigšanai Rīgā, tai skaitā izvērtējot nepieciešamību grozīt normatīvos aktus un pēc vajadzības rosināt attiecīgus normatīvo aktu grozījumus, lai īstenotu zemes reformas noslēgumā veicamās darbības saistībā ar līdzvērtīgas zemes piešķiršanu Rīgas valstspilsētas pašvaldībā.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Tāpat TM sadarbībā ar VZD būtu nepieciešams pilnveidot zemes kadastrālās uzmērīšanas par valsts budžeta līdzekļiem organizēšanu, lai tā būtu ātrāka un ar mazāk resursiem, tai skaitā novērtējot un samērojot finansējumu zemes kadastrālajai uzmērīšanai un VZD administratīvajām izmaksām šī procesa organizēšanai.
Revīzijas autori rekomendē VZD nodrošināt par valsts budžeta līdzekļiem uzmērāmās zemes vienību sarakstā ietverto datu precizitāti, izsekojamību un skaidrību par zemes vienībām. Pamatsaraksts jāaktualizē, lai tajā esošie dati atbilstu normatīvajiem aktiem un lai nepieciešamo valsts budžeta līdzekļu aprēķins balstītos uz precīziem datiem. Jānosaka darbības un termiņi juridisko šķēršļu risināšanai. Tāpat VZD izteikts aicinājums nodrošināt zemes lietotājiem caurskatāmu, saprotamu un izsekojamu finansējuma sadali zemes kadastrālās uzmērīšanas pakalpojuma saņemšanai par valsts budžeta līdzekļiem, tai skaitā pilnveidot iekšējos normatīvos aktus un vajadzības gadījumā rosināt grozījumus ārējos normatīvos aktos.
Pēc revīzijas VK vērsīsies arī Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijā, lai aicinātu īstenot likumā “Par pašvaldībām” noteikto pašvaldību pārraudzības kompetenci attiecībā uz tām pašvaldībām, kuru zemes komisijas nav nodevušas dokumentus un arhīva lietas VZD. Tāpat VK jau vairākkārt rosinājusi Ekonomikas ministriju izvērtēt privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanu un noteikt privatizācijas sertifikātu aprites beigu termiņu, piemēram, pēc 2016.gadā publiskotās revīzijas par “Privatizācijas aģentūras” rīcību, pēc kuras Valsts kontrole secināja – pienācis laiks lemt par privatizācijas pabeigšanu. Pretējā gadījumā turpinās rasties papildu izdevumi valsts budžetam.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
VK ieteikumu ieviešanai noteikts termiņš līdz 2023.gada novembrim.
Zemes reformu Latvijā sāka pirms vairāk nekā 30 gadiem, Augstākajai padomei pieņemot likumu “Par zemes reformu Latvijas Republikas lauku apvidos”. Zemes reformas mērķis bija atdot bijušajiem zemes īpašniekiem un to mantiniekiem zemes īpašumus, kas tiem Latvijas teritorijā piederēja 1940.gada 21.jūlijā un tika nacionalizēti, kā arī nodrošināt iespēju pārējiem Latvijas iedzīvotājiem iegūt zemi īpašumā, tā pārkārtojot zemes lietošanas un īpašuma tiesiskās, sociālās un ekonomiskās attiecības uz tirgus ekonomiku. Par iespēju pabeigt zemes reformu sprieda jau 1996.gadā, taču divdesmit piecus gadus vēlāk zemes reforma aizvien nav noslēgusies.
Arī otrdien Latvijā gaidāms lietus un brāzmains vējš
Septembris Latvijā bijis divus grādus vēsāks par normu
Nedēļas nogalē Latvijā reģistrēts 2231 jauns Covid-19 gadījums un saņemtas ziņas par četriem mirušajiem
Pirmdienas pēcpusdienā gaidāms lielākais vējš kopš aprīļa
Zemgalē Saeimas vēlēšanās labākie rezultāti ZZS un JV
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.