lv lv lv eo fr lv lv tr lv lv lv en es lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sl lv lt lv lv de lv lv lv lv hbs_lat lv fi lv fi lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv fi lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv uz fi fi lv sl hbs_lat lv lv tr lv lv lv en
Izglītība – SALIENAS PAGASTA PĀRVALDE
krievu valodas un literatūras skolotāja
bioloģijas, ķīmijas, mājturības un tehnoloģijas skolotāja
ģeogrāfijas un bioloģijas skolotāja
Salienas vidusskola atrodas Salienas pagasta teritorijā un tajā mācās Salienas, Vecsalienas, Skrudalienas pagasta un Krāslavas rajona Kaplavas pagasta skolēni. Salienas pagasts atrodas Latgales dienviddaļā, pierobežas zonā. Vēsturiski tā izveidojies, ka šeit lielākā iedzīvotāju daļa pēc tautības ir krievi, poļi un baltkrievi, kuri saglabāja savu valodu, kultūras tradīcijas un dzīves stilu. Latvieši mūsu pagastā ir tikai 18%, bet tomēr mēs ļoti cenšamies uzturēt latviešu tradīcijas un runāt latviski.
Mēs esam tālu līdz attīstītiem reģioniem un lielām pilsētām, bet mums ir sava unikāla vēsture, mēs mīlam savu dzimto vietu, savas mājas, dabu, kas ir apkārt. Mēs atceramies savu vēsturi un tas palīdz mums saprast nākotni.
Skolas vēsture – tā ir īpaša vēsture. Tā ļoti atšķiras no tā mācību priekšmeta, kurš tiek pasniegts skolā. Tā atšķiras varbūt tāpēc, ka stundās mēs mācāmies visu vēsturi – abstrahējoties no mums pašiem, pat ja tā ir mūsu novada vēsture, taču mūsu dzimtās skolas vēsture – tā ir vēsture par mums, mūsu vecākiem, par mūsu vecmāmiņām un vectēviem, viņi taču arī šeit mācījās. Šī vēsture kļūs par savu lielākajai daļai mūsu bērnu un mazbērnu – viņi mācīsies šeit. Vācot materiālus par skolas vēsturi, mēs sadūrāmies ar grūtībām, jo gandrīz viss Salienas vidusskolas arhīvs gāja bojā 2. pasaules kara laikā. Maz ir palicis to, kuri beidza skolu līdz pirmajai padomju okupācijai. Tāpēc viena no skolas novadpētniecības muzeja darba grupas prioritātēm bija – atmiņu vākšana no tiem, kas ir beiguši šo skolu. Vēl viens veids ir informācijas iegūšana no skolas un pagasta arhīvos atrastajiem dokumentiem, no dažādu periodu fotodokumentiem un sadaļas, veltītas skolas mūsdienu tradīcijām. Vēl mēs lepojamies ar to, ka mūsu darbā cieši sadarbojas skolēni, skolotāji, vecāki un tehniskie darbinieki.
30-jos gados, K. Ulmaņa – izcila cilvēka, saimnieka, valdīšanas laikā visā Latvijas teritorijā sākās grandioza celtniecība. Tikai Daugavpils rajonā no 1933.-34.g. pierobežas rajonos sāka celt pēc vienota projekta lielas trīsstāvu ķieģeļu skolas: tās bija Medumu, Zemgales, Skrudalienas un Salienas, kā arī tika uzcelta Salienas pagasta ēka (1949.g. likvidēta, dibināta ciema padome, no 1950.-1980.g. ciema padomes ēkā atradās slimnīca “Tartaki”, dotajā brīdi tā ir dzīvojamā māja). 1934.gadā pavasarī prezidents K. Ulmanis ieradās Salienā, lai apskatītu, kā rit celtniecība. K. Ulmanis nepiedalījās skolas atklāšanā, bet nodeva skolas direktorei Gravai karogu.
Jānis Lasmanis dzimušais 1929.g. Salienā, muižā Vilkalni un gājis mācīties Salienas skolā tās celtniecības beigās. Pēc viņa atmiņām skola bija atvērta skolēnu pieņemšanai 1937.g. 15. septembrī. “Par Salienas skolas direktoru kļuvis izcils cilvēks – Pēteris Grāve. Viņš iekārtoja skolas teritoriju, iestādīja kokus, veidoja uzbērumus. Skolēni strādāja viņa vadībā. Viņa skolā mācīja vācu, angļu, franču, krievu valodu. Pie mums skolā strādāja skolotāja, kura zināja visas šīs valodas. Direktors bija ļoti bargs, bet bez iemesla nevienu nesodīja, ja tikai tu vainīgs. Kad bija atnākusi Padomju armija, viņš tika represēts uz Sibīriju kā daudzi citi. Pēc viņa bija atnācis jau krievu direktors – Viktors Selivanovs, bet uz īsu laiku, tāpēc ka sākās karš. Kad bija atnākuši vācieši, par direktoru bija iecelta Alma Ozoliņa, ļoti izglītota un darbīga sieviete. Viņa mācīja dabas mācību, ģeogrāfiju, ķīmiju. Viņa bija barga pasniedzēja, bet tajā pašā laikā mācījāmies labsirdīgas attiecības, ļoti necienīja huligānus. 1944.g. vā cieši izlika no skolas skolēnus, skolā ierīkoja kaut ko līdzīgu viesnīcai, reāli hospitālim. Tālāk mācības gāja tikai pateicoties skolotājām, kuras mācīja bērnus šajā gadā pēc savas vēlēšanās. Nodarbības notika ēdnīcā. Neviens nelika bērniem mācīties, bet mēs centāmies pat tādos apstākļos iegūt izglītību. Skolas direktora attiecās pret vāciešiem bez īpašas mīlestības – viņi taču izdzina bērnus no skolas kabinetiem. Visi skolotāji, kuri atbrauca no citiem Latvijas novadiem, nebija vietējie. Ar Sarkanarmijas tuvošanos Ozoliņa atstāja skolu un aizbrauca uz savu dzimteni, aizveda sev līdzi skolas karogu. To karogu pasniedza Kārlis Ulmanis. Es atceros, kā karogs stāvēja blakus skatuvei, zaļš ar zelta mežģīnēm un ar devīzi.”
Salienas vidusskola. Vēsturiskā izziņa. Salienas vidusskola atrodas Salienā, Daugavpils rajonā, Daugavas kreisajā krastā (8 km no Daugavas) un 25 km uz austrumiem no Daugavpils. Līdz 1937. gadam Salienā skolas nebija. Izziņa no Salienas arhīva: … pagastā darbojas 3 sākumskolas: Salienas valsts sākumskola, pirmā Lielbornes pagasta sākumskola un pirmā Salienas pagasta sākumskola. Pirmā atrodas Vecsalienā, otra ir pagasta īpašums – Lielbornē. Salienā, 3 km no pagasta mājas, tiek celta jauna valsts sākumskolas ēka, kuru paredzēts pabeigt 1937. gadā rudenī. Tad uz turieni pārvietos valsts sākumskolu no Vecsalienas. Šajā skolā sekmīgi varēs strādāt mazpulki, jo būs izmēģinājuma lauciņi… 1937. g.
1936. gadā tika ielikts pirmais skolas pamatakmens. 1937. gadā Salienas pagastā tika atvērta valsts pamatskola ar sešām klasēm. Vietu skolai izvēlējās Latvijas prezidents Kārlis Ulmanis, kurš uzdāvināja skolai karogu (tas tika nozaudēts pēc Otrā pasaules kara). Pirmais skolas direktors Pēteris Grāve. No 1937. gada līdz 1940. mācībās notika latviešu valodā. 1941. gadā skola pārgāja uz krievu mācību valodu. Otrā pasaules kara laikā skolā bija vācu hospitālis. Pēc kara skolā bijā septiņas klases. Kopš 1956. gada skola reorganizēta par vidusskolu. 1959. gadā bija pirmā vidusskolas izlaiduma balle (22 skolas beidzēji). Kopš 2001. gada vasaras skolu vada direktore Elvīra Semjonova. Vidusskolā apgūst vispārizglītojošo programmu. Skolēni aktīvi piedalās rajona mācību, kultūras un sporta pasākumos. Godalgotas vietas novada un republikas mēroga pasākumos ir iegūtas matemātikā, krievu valodā un literatūrā, informātikā, sportā.
Salienas vidusskola atrodas Salienas ciemā Daugavpils rajonā Daugavas kreisajā krastā (8 km no tās) un 25 km uz austrumiem no Daugavpils.
Līdz 1937. gadam Salienas ciemā skolas nebija. Visi skolēni mācījās Juganinas sākumskolā, bet vēl agrāk bija baznīcas (draudzes) skola, kur mācīja 2 gadus. 1936. gadā tika likts skolas pamatakmens un sākta tās celtniecība. Salienas pagastā 1937. gadā tika atvērta sešu klašu Valsts pamatskola. Skolas atklāšanā piedalījās Latvijas Prezidents Kārlis Ulmanis, kurš pasniedza skolai karogu (nozaudēts pēc otrā pasaules kara). No 1937. gada līdz 1940. gadam mācības notika latviešu valodā. 1940. gadā skola pārgāja uz krievu valodas apmācību. Otrajā pasaules kara laikā ēkā bija vācu kara hospitālis. Pēc kara skolā tika ievesta septiņu klašu apmācība. 1956. gadā skola reorganizēta par vidusskolu. 1959. gadā notika pirmais absolventu izlaidums (22 absolventi) vidusskolā.
Pa visu laiku, kamēr Salienā darbojas skola, tur strādāja 208 skolotāji. Tagad Salienas vidusskolā mācās 210 skolēni, strādā 25 pedagogi, no tiem 8 ir skolas absolventi. Deviņi skolotāji ieguvuši maģistra grādu, viena studē doktorantūrā. Salienas vidusskolā bez Salienas pagasta bērniem vēl mācās Daugavpils pilsētas bērni, Daugavpils rajona Vecsalienas pagasta, Skrudalienas pagasta, Demenes pagasta un Krāslavas rajona Kaplavas pagasta bērni, jo skolai ir izdevīgais ģeogrāfiskais stāvoklis.
Salienas vidusskola ir vienīga vidusskola apkārt ( 5 pagastu teritorijā).Vēl ir 4 nelielas skolas – Silenes pamatskola, Tabores pamatskola, Skrudalienas pamatskola un Vecbornes sākumskola no kurienes pēc savas skolas beigšanas mācās bērni Salienas vidusskolā. Tuvāka vidusskola atrodas Demenes pagasta 40 km attālumā. Tāpēc ir skaidrs, ka Salienas vidusskola ir kultūras un sporta centrs. Vidusskolai raksturīga Salienas un Vecsalienas pagasta lauku sociālā vide: no 134 ģimenēm pilnas ir108., nepilnas 26.
Abi vecāki bezdarbnieki – 63
Viens no vecākiem ir bezdarbnieks – 35
Riska ģimeņu skaits – 11
Ir redzams, ka sociālā vide ir ne visai labvēlīga un skolai ir mērķis mācīt skolēnus un vecākus sportot un uzlabot savs dzīves veids. Salienas kultūras namā ir sporta organizators, kurš var novadīt sporta nodarbības vakaros, bet nav piemērotas telpas. Tādēļ kultūras namā skolēni un pagasta iedzīvotāji spēlē šahu, dambretē, spēlē novusu. Bet ir velēšanas spēlēt kustīgās spēlēs: volejbolu un basketbolu, rīkot sacensības starp pagastiem un skolām. Sporta zāles celtniecība varētu atrisināt arī šo problēmu.
Skolā strādā 25 skolotāji, visiem ir iegūta augstākā pedagoģiskā izglītība. Visi skolotāji piedalās skolas MK darbā, 2 skolotāji ir priekšmetu metodisko apvienību vadītāji. Skolotāji gatavo skolēnus skatēm, olimpiādēm, konkursiem un sacensībām. Tomēr izpildīt mācību programmu sportā pilnībā nav iespējams, jo trūkst sporta zāle. 2006.gadā Salienas vidusskola veiksmīgi akreditēja divas programmas: mazākumtautību pamatskolas programmu un vispārēju vidēju programmu, bet ekspertu komisija uzrakstīja priekšlikums: izcelt sporta zāli.
Skolēnu spēju attīstīšanai, profesionālajai ievirzei skolā tiek īstenotas šādas interešu izglītības programmas: dramatiskais teātris, lietišķās un vizuālās mākslas, floristikas, sporta dejas, vokālais ansamblis, web-dizains, kokapstrādes pulciņš, mazpulki, divu vecuma grupu kori. Interešu izglītības pulcini noris ciešā sadarbībā ar Salienas kultūras nama darbu.
Skolēni aktīvi piedalās rajona rīkotājos mācību, kultūras un sporta pasākumos.
Godalgotas vietas novada un republikas mērogā gūtas matemātikā, amatu mācībā, krievu valodā un literatūrā, informātikā, sportā. Par sportu varam lepoties par saviem rezultātiem jo bez sporta zāles skolēni sporta skolotājas vadībā ieguva labus rezultātus.