lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv en oc en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv nl lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Valsts policijā reģistrēti vairāk nekā 1100 no telefonkrāpniekiem cietušie – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Elza, Ilizana
andra.ozola@zz.lv - 27.04.2022 - 12:30
Pēdējā gada laikā īpaši aktivizējušies telefonkrāpnieki, kas uzdodas par banku vai citu finanšu iestāžu pārstāvjiem. Homenko informēja, ka VP ir 805 no šādiem krāpniekiem cietušo iesniegumi ar nodarīto zaudējumu apmēru 6,2 miljonu eiro apmērā.
Savukārt jaunākie “Mastercard” un Finanšu nozares asociācijas veiktā pētījuma dati liecina, ka vairāk nekā puse iedzīvotāju jeb 55% pēdējā gada laikā ir saņēmuši krāpnieciska rakstura telefona zvanu ar mērķi izkrāpt naudu. Kopumā četrās lielākajās Latvijas bankās 2021.gadā konstatēti 3180 telefonkrāpšanas gadījumi, izkrāpjot 4 950 333 eiro.
Savukārt šī gada pirmajos trīs mēnešos izkrāpto līdzekļu apmērs banku klientiem, pašiem apstiprinot maksājumu, jau sasniedzis 1,6 miljonus eiro, turklāt jau gada pirmajos mēnešos konstatēti 443 telefonkrāpniecības gadījumi, izkrāpjot 323 204 eiro.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Lai arī pēc aptaujas datiem 87% iedzīvotāju ir pārliecināti, ka viņi spētu atpazīt, ja pa telefonu sazinātos krāpnieks ar mērķi izkrāpt naudu, tomēr statistika liecina, ka krāpšanas gadījumu skaits turpina augt.
Finanšu nozares asociācijas Krāpšanu ierobežošanas darba grupas vadītājs Anrijs Šmits diskusijā uzsvēra, ka bankas darbinieki nekad saziņai ar klientu neizmantos tādus kanālus, kā, piemēram, “WhatsApp”, “Viber” un līdzīgus. Tāpat bankas darbinieks nekad nelūgs klientam atklāt personīgu informāciju, nelūgs sarunas laikā ievadīt “Smart-ID” kodus, un noteikti neatteiks saziņu valsts valodā.
Ja telefonsarunā parādās kāds no šiem punktiem, tad noteikti ir pamats aizdomām, ka tas ir krāpnieks un saruna nekavējoties ir jābeidz, uzsvēra Šmits. “Ja vēlaties pārliecināties, vai ar jūsu datiem un finanšu līdzekļiem viss ir kārtībā, tad iesakām zvanīt uz oficiālo bankas norādīto tālruni un izstāstīt situāciju,” skaidroja Šmits
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Homenko informēja, ka telekomunikāciju krāpniecība nav tikai saruna pa telefonu. Krāpnieki izmanto gan audio ierakstu uzrunas dažādās telefona aplikācijās, gan sūta īsziņas, potenciālie upuri tiek uzrunāti sociālajos tīklos, e-pastos.
Homenko stāstīja, ka pašlaik Latvijā vispopulārākās ir investīciju krāpšanas, kas arī bieži rada vislielākos zaudējumus upuriem. Iedzīvotāji saņem zvanus no viltus brokeriem, kuri aicina investēt naudu. Sarunas laikā tiek nosūtīta kāda interneta vietne, kur maldīgi redzams ieguldījumu kāpums, radot ilūziju par ieguldījuma vērtības augšanu. Tomēr izrādās, ka no tā nekas nav īsts un tā patiesībā ir multfilma, ar mērķi ievilināt cilvēku šajā noziedzīgajā shēmā un iegūt viņa naudu. Turklāt laiks, kamēr upuris saprot, ka ir apkrāpts, bieži investīciju krāpšanu gadījumos var būt vairāki mēneši un ilgāk, teica Homenko
Mobilo sakaru operatora “Bite” Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju produktu un pakalpojumu attīstības un partnerības vadītājs Latvijā Vladislavs Gurmans sacīja, ka mobilo sakaru operatori regulāri sadarbojas ar atbildīgajām iestādēm Latvijā, vietējiem un starptautiskajiem mobilo sakaru operatoriem, lai pēc iespējas operatīvāk izskaustu šos telefonkrāpniecības gadījumus. Tomēr sabiedrībai ir jābūt vērīgai, jo krāpnieki izmanto aizvien komplicētākas un rafinētākas metodes un shēmas, saglabājot vienu kopīgu iezīmi – zvans no bankas, saruna krievu valodā un nepieciešamība dalīties ar sensitīviem datiem, ko bankas nekad klientiem neprasītu telefona sarunā.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Diemžēl, teica Gurmans, operatori nevar automātiski bloķēt krāpniecībai izmantotos numurus, jo krāpnieki tos nereti vilto, izmantojot reālu abonentu tālruņa numurus. Tāpēc, informējot sabiedrību, ir jāpanāk, ka līdz ar šāda zvana saņemšanu cilvēki to uztver kā brīdinājumu, ka saruna nav ikdienišķa un tās nodoms, visticamāk, ir izkrāpt naudu. Jebkurā gadījumā, saņemot šādu zvanu, tas tūlītēji ir jāpārtrauc, uzsvēra Gurmans.
“Cert.lv” kiberdrošības eksperts Gints Mālkalnietis piebilda, ka krāpnieku mērķis ir izvilināt no lietotājiem sensitīvu informāciju, piemēram, norēķinu karšu datus, lietotājvārdu un paroli vai bankas konta piekļuves informāciju. Šie uzbrukumi ir populāri, jo tiem nav nepieciešams liels resursu un zināšanu ieguldījums no krāpnieku puses un tos ir samērā viegli īstenot.
Mālkalnietis piebilda, ka labākā iespējamā aizsardzība ir cilvēks pats un viņa kritiskā domāšana. Eksperts skaidroja, ka pirmais, ko krāpnieki parasti mēģina darīt, ir radīt stresa situāciju un steidzināt, lai panāktu to, ka upuris kļūdās. Tāpēc šādu sarunu laikā svarīgi ir ieturēt pauzi vai pat pārtraukt sarunu, lai iedziļinātos un padomātu.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Tāpat nepieciešams kritiski izvērtēt informāciju īsziņās, e-pastos un tīmekļa vietnēs. “Neticams laimests vai pēkšņs darba piedāvājums, kaut neesat nekur pieteikušies, negaidīts mantojums no radinieka, par kuru neko nezināt, vai pārsteidzoši lielas atlaides interneta veikalā zīmoliem, par kuriem vienmēr esat sapņojuši – ja kaut kas izskatās neticami labi, tad tā gandrīz noteikti ir krāpšana,” piebilda Mālkalnietis.
Krāpnieki pārsvarā izmanto jau pārbaudītas taktikas. Ja zināsi, kādas ir šīs metodes, būs vieglāk pasargāt sevi un savu maciņu. Aicinām iepazīties ar “Digitālās drošības ABC — esi #viedpircējs” un uzzini, kā atpazīt un izvairīties no krāpniecības tiešsaistē un telefonā.
Asā hronika Citas ziņas
Dega ledusskapis, galds un griesti
Jelgavā notikumu ar piekauto meiteni vērtēs kriminālprocesā
Uzlauž mājas durvis un nozog 1750 eiro
Automašīnai nozog numura zīmes
Aizdomās par pornogrāfiska rakstura materiālu uzglabāšanu un izplatīšanu apcietināts vīrietis
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.