lv lv fr lv es es lv lv lt de es de lv lv lv lv lv lv de lv ru fi lv lv lv lv lv lv tl lv lv lv lv lv de lv pt lv lt lv lv lv lv lv sq lv nl lv lv lv lv hbs_lat lv lv en hbs_lat lv lt nl lv de lv lv fr de lv lv lv en lv lv lv lv de lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Marta Alberinga (1909–2005) – izcila baletdejotāja, kolekcionāre. Bijusi līdz šim izcilākā spāņu tautas deju izpildītāja – latviete. 2002. gadā iznākusi Martas Alberingas autobiogrāfiskā grāmata "Kāpt mūzas kalnā". Apbalvota ar Spānijas Goda ordeni (1996) un Latvijas Triju Zvaigžņu ordeņa Goda zīmi (1998).
Mirusi 96 gadu vecumā Valmieras pansionātā.
1933. gadā apprecējās ar čellistu Valfrīdu Alberingu.
No 2001. gada Valmieras goda pilsone.
90. dzimšanas dienā savu un vīra sakrāto mākslas
darbu kolekciju uzdāvināja Rīgas vēstures un kuģniecības muzejam un Valmieras
"Ne reizi nebūdama Spānijā, Marta Alberinga izpildīja un pati radīja tieši šīs tautas dejas. Kā vēsta atmiņas un recenzijas, Marta Alberinga tās bija apguvusi līdz pilnībai un ieguvusi nedalītu publikas mīlestību. [..]. Slavenā spāņu dejotāja un kolekcionāre nav pārlieku runīga un neizplūst vārdu plūdos. Gluži otrādi, viņa drīzāk ir vārdos paskopa, aiz sausiem faktiem paslēpti daudzi notikumi, pārdzīvojumi un emocijas."
Brancis M. Kāpt mūzas kalnā. Marta Alberinga. Rīga, 2002, 9., 11. lpp.
"Man vairs daudz neko nevajag. Es tikai vēlos, lai Alberingu vārds skanētu arī pēc manis. Es visu to, ko abi ar Valfrīdu Alberingu savā mūžā esam savākuši, atdodu savai tautai, Latvijai. Tagad mūsu kolekcija glabājas Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā un manā dzimtajā pilsētā – Valmierā, kur manai kolekcijai ierādītas īpašas telpas."
Brancis M. Kāpt mūzas kalnā. Marta Alberinga. Rīga, 2002, 204. lpp.
Aleksandra Fokina - Skolotāja
Inta Purva - Radiniece
Valfrīds Alberings - Vīrs
Aleksandras Fjodorovas privātā baletstudija
Mācījusies klasisko baletu Rīgas baleta skolā pie A. Fjodorovas.
Pievērsties spāņu dejai rosināja Beatrise Vīgnere, kuras studijā viņa mācījās.
1937. gadā devusies uz Franciju pilnveidot spāņu deju prasmi, jo Spānijā tajā laikā bija pilsoņu karš. Parīzē māksliniece mācījās pie slaveniem spāņu deju dejotājiem.
Savu māksliniecisko darbību uzsāka 1940. gadā.
Teātra iela 4, Liepāja
Baleta soliste un horeogrāfe
Latvijas PSR Valsts filharmonija
Filharmonijas soliste, daudz koncertējusi visā Padomju Savienībā, arī kopā ar Mahmudu Esambajevu.
Apglabāta Valmieras pilsētas jeb Centra kapos
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.