en en en lv en en en fa it sv it lv it lv lv de lv lv lv lv lv ru lv en en en ru et lv en ru lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en fr lv lv en nl lv en en en en en lv en hbs_lat en lv lv de lv lv lv de lv lv lv en en et en lt en lv en lv lv en sk en lt en lv en en de lv en en lv lv en hu lv lv en lv lv en lv lt lv en lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv en ru lv lv en sv lv en en lv en lt de lv en en ru lt en en lv lv ru fr en en lv lv en lt lv en en lv en en lv en fr lv lv en lv lv lv en lv en en fa en en en en
Rūdolfa Baloža foto. Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
Buavē, Renē (Boivin, Renē, fotodarbnīca Parīzē) Avots: Letonikas un Baltijas centrs. A.Apīņa reto grāmatu un rokrakstu lasītava
Latvju rakstnieču grupa LU studenšu savienības "Varavīksne" vakarā. Sēd Elza Stērste, Anna Brigadere, Marija Āboltiņa, M. Paleviča-Bulāne, Paula Jēgere-Freimane. Stāv: Vera Eleja, Angelika Gailīte. Avots: Atpūta, Nr.22 (03.04.1925)
Latvijas konservatorijas mācībspēku grupa ap 1927. gadu
Pirmajā rindā no kreisās: Arvīds Daugulis, Pāvuls Jurjāns, Jēkabs Kārkliņš, Pauls Šūberts, Jāzeps Vītols, Federigo Korādo, Juris Jurjāns, Anna Sokolovska, Marija Gubene.
Otrajā rindā: Kārlis Freidenfelds, Adelīne Junge, Pauls Sakss, Pauls Jozuus, Milda Paļēviča-Bite, Kristaps Linde, Veronika Asere, Eiženija Freivalde, Marija Reimere, Elza Francmane, Ādolfs Ābele, Bonifācija Roge, Alfrēds Ozoliņš.
Avots: Latvju Mūzika, Nr. 15, 01.01.1985.
Filozofe Milda Paleviča (1889–1972) studējusi filozofiju un mākslas zinātnes Strasbūrā un Parīzē. Sorbonnas universitātē aizstāvējusi disertāciju "Kritiskais un zinātniskais virziens tagadnes vācu estētikā", iegūstot filozofijas doktores grādu. Savās apcerēs par estētiku un filozofiju mēģinājusi savienot galvenos estētikas jautājumus ar Anrī Bergsona intuitīvisma filozofiju, uzsverot estētiskās pieredzes, radošās brīvības un pārdzīvojuma pašvērtību. Bijusi precējusies ar dzejnieku Falliju. Pēc Fallija nāves sastādījusi un uzrakstījusi priekšvārdu Fallija dzejas izlasei.
Dzimusi bijušajā Lielezeres pagastā, 1. ministrijas paraugskolā, sauktā par "Rosas skolu".
Dzimusi skolotāja ģimenē Indriķa Palēviča (1862–1940), kurš vadījis Lielezeres ministrijas skolu, un viņa sievas Annas (dzimusi Brūns, 1867–1926) ģimenē kā otrais bērns. (Māsa Sofija dzimusi 1887. gadā, brālis Valdemārs 1890. gadā.)
1908. gada maijā: par piedalīšanos revolūcijas notikumos tiek arestēta. Divus mēnešus atrodas Butirku cietumā Maskavā, pret galvojumu atbrīvota. 1908. gada oktobrī Maskavā tiesāta un attaisnota. Lai izvairītos no otrreizējā apcietinājuma, emigrē uz Vīni, tad uz Ženēvu.
1909: decembrī apprecas ar savu kādreizējo ģimnāzijas skolotāju Konrādu Bullānu (rakstnieku Falliju).
1910: piedzimst dēls Arnolds Bullāns.
1913: piedzimst meita Adele Bullāne.
1913: rudenī tiek šķirta laulība ar Falliju.
1914–1917: turpina filozofijas studijas Parīzē, strādā dažādus darbus.
1917: jūlijā kopā ar abiem bērniem dodas ar lielo emigrantu vilni no Parīzes caur Skandināviju un visu Krieviju uz Tālajiem Austrumiem, Mandžuriju, kur atrodas tuvinieki. Tālāk uz Vladivostoku.
Vladivostokā iepazīstas ar savu otro vīru — kapteini Andreju Biti.
1920: kopā ar ģimeni atgriežas Latvijā.
1920: piedzimst dēls Andris Bite.
1921: pirmā publikācija – raksts "Radīšana un intuīcija" (Izglītības Ministrijas Mēnešraksts, Nr. 3)
Periodikā publicējusi apceres par estētiku un filozofiju, mēģinot savienot galvenos estētikas jautājumus ar Anrī Bergsona intuitīvisma filozofiju, uzsverot estētiskās pieredzes, radošās brīvības un pārdzīvojuma pašvērtību.
1923: "Anrī Bergsona revolucionārā nozīme filozofijā" ("Izglītības Ministrijas Mēnešraksts" Nr. 2-3)
1925: "Fallija domas par mākslu" ("Izglītības Ministrijas Mēnešraksts" Nr. 2-4).
1926: "Gara krīze" ("Izglītības Ministrijas Mēnešraksts" Nr. 7).
1926: doktores disertācija "Kritiskais un zinātniskais virziens tagadnes vācu estētikā" iespiesta Parīzes filozofisko darbu izdevniecībā. Pēc šīs publikācijas, franču filozofs Šarla Lalo sagatavoja recenziju žurnālā "Revue philosophique", kas radīja interesi par Mildu Palēviču starptautiskā mērogā – viņa tika aicināta ar priekšlasījumiem vairākos vispasaules kongresos un konferencēs. Pētījums Latvijā guva mazu atsaucību. Kultūras fonda Dome noraidīja Palēvičas vēlēšanos to izdot latviešu valodā kā atsevišķu grāmatu. Filozofe turpināja disertācijā aizsākto pētījumu loku, un 1936. gadā Latvijā tika izdots krājums "Aistētikas problēmas”.
1928: viena no Latvijas akadēmiski izglītoto sieviešu apvienības dibinātājām un biedrēm.
Līdz 1948: docējusi estētikas kursus Latvijas Valsts Universitātē, tad tikusi no darba atlaista, liedzot publicēšanās iespējas.
Līdz 1950: docējusi estētikas kursus Latvijas Valsts Konservatorijā, tad tikusi no darba atlaista, liedzot publicēšanās iespējas.
Vēlāk publicēti tikai atsevišķi Palevičas sacerējumi: "Estētiskā būtības izpratne" ("Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas Vēstis", 1956, 3), "Radīšanas princips Raiņa estētikā" ("Karogs", 1963, 9).
Manuskriptā palicis pētījums "Estētiskās domas attīstība Latvijā".
Par Mildas Palevičas darbiem
"Palēviča nav radījusi racionālu, vīrišķīgu, pabeigtu estētiskās teorijas sistēmu, bet sniegusi īpatnu, sievišķīgu koncepciju, kurā vairāk iracionālā nekā racionālā, vairāk sirds un intuīcijas nekā prāta un intelekta. Tas ir tas filozofijas striktajām sistēmām dažkārt tik ļoti pietrūkstošais faktors, emocionālais līmenis, kas ietver sevī neizzināmības, jābūtības koeficientu."
Iveta Zvaigzne. Mildas Palevičas dzīve un filozofija. Karogs, Nr. 5/6, 1991.
Indriķis Palēvičs - Father
Jukums Palevičs - Father's brother
Studenšu korporācijas "Gundega" goda filistre
Latvijas akadēmiski izglītoto sieviešu apvienība
Latvijas sievietes darba tiesību aizsardzības biedrība "Open Door"
Lai izvairītos no otrreizēja apcietinājuma, emigrējusi uz Vīni, tad uz Ženēvu.
Mācību gada vidū izstājas no komercskolas 5. klases un izvēlas mācības Annas Ķeniņas ģimnāzijā.
Annas Ķeniņas meiteņu ģimnāzija
Franču valodas un mākslas vēstures studijas.Aizstāv diplomdarbu par renesanses gleznotāju Filipīno Lipi.
Filozofijas studijas, gatavojot doktorātu Spinozas filozofijā.
Iegūst doktora grādu, aizstāvot disertāciju estētikā "Kritiskais un zinātniskais virziens tagadnes vācu estētikā". Darbs franču valodā izdots grāmatā Francijā 1926. gadā.
Arestēta par piedalīšanos 1905. gada revolūcijā. Pēc mēneša Maskavas "Sročnajā" cietumā tiek atbrīvota – līdz tiesai.
Pavada 2 mēnešus "Butirkas" cietumā, no kura tiek atbrīvota pret naudas galvojumu. 1908. gada oktobrī Maskavā tiesāta un attaisnota. Līdzi uz tiesu brauc ģimnāzijas direktore Anna Rūmane-Ķeniņa, un viņas liecībai ir liela nozīme.
Kopā ar Falliju un viņa skolniecēm dodas ceļojumā uz Itāliju renesanses mākslas pētīšanas nolūkos (Florences un Venēcijas muzeji un baznīcas).
Slimo kopēja, masiere, stundu pasniedzēja
Mandžūrijas ģimnāzijaFranču valodas skolotāja
Vladivostokas universitāteFranču valodas pasniedzēja
Vladivostokas skolotāju institūtsMākslas psiholoģijas lektore
Estētikas un mākslas vēstures kursa lektore, no 1930. gada – docente.
Rīgas Valsts 2. ģimnāzija
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.