lv lv fr lv es es lv lv lt de en sv en lv en lv en lv en lv es en lv ru lv lv lv ru lv lv ru lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fi lv en es fr en lv lv en fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lt lv lv nl lv lv lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv lt en lv lv lv en lv lv en en de en lv lv en sl lv lv en lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
Avots: Žurnāls Atpūta, Nr. 760, 26.05.1939.
Avots: Žurnāls Atpūta, Nr. 511, 17.08.1934
Autors: Jānis Cielavs (1890–1968) Avots: Žurnāls Atpūta, Nr. 551, 24.05.1935.
Pase izdota 1932. gada 5. aprīlī.
Rakstniece Ilona Leimane (1905–1989), vairāku dzejoļu grāmatu, romānu, stāstu krājumu un bērnu grāmatu autore. Par literāru sensāciju kļuva viņas cilvēka dabas pirmatnējās vitalitātes piesātinātais romāns "Vilkaču mantiniece" (1943). 1944. gadā rakstniece emigrēja uz Vāciju, no 1950. gada dzīvoja Parīzē, līdz pat dzīves beigām saglabājot politiskās bēgles statusu.
namsaimnieku Jūlija un Lienes Hermīnes (dzimušas Kļaviņas) Leimaņu ģimenē. Ilona ir vecākais bērns ģimenē, viņai ir četri brāļi – Edvīns, Jānis un dvīņi Jūlijs Ziedonis un Pēteris Pāvils. Jūlija Leimaņa māte un Ilonas vecmāmiņa Kristīne Leimane (dzimusi Endzelīna) bija
valodnieka Jāņa Endzelīna māsa.
Bērnībā daudz laika pavadījusi pie vecvecākiem – Ilzes un Indriķa
1923. gada 10. novembris: laulība ar Fridrihu Valteru Bērziņu. Laulība šķirta 1927. gadā.
1928–1932: studējusi Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātē tieslietas. Studijas nav pabeigusi.
1932. gada 25. februārī: apprecējusies ar ārstu Indriķi Pārupu.
1944: emigrējusi uz Flensburgu Vācijā, kur izšķīrusies no vīra.
1950: pārcēlusies uz Parīzi,
Francijā, kur lielāko laika daļu ir spiesta pavadīt psihiatriskajā slimnīcā.
1929: pirmā publikācija – dzejolis "Nav ikdienas!" žurnālā "Piesaule" (12. nr.).
1943 “Vilkaču mantiniece” (Atkārtoti izdevumi 1944., 1947., 1958., 1990., 2006., 2012. gadā.)
1944 “Saule un tu”.
1941 Vsevolods Sablins. “Ārkārtējais komisārs”.
Literāro darbu tulkojumi citās valodās
1944 Soendi talu uus perenaine. Postimees. (“Vilkaču mantiniece” igauņu valodā). Tulkojis Marts Pukitss.
1944 Erbin des Werwolfhofes. Deutsche Zeitung im Ostland. (“Vilkaču mantiniece” vācu valodā). Nav norādīts tulkotājs.
1990: romāna "Vilkaču mantiniece" ekranizējums (Gunārs Cilinskis).
"Mīlestība un daba – galvenie motīvi salonromantiskās lirikas krājumos "Sirds" (1935), "Divas gaismas" (1942); mīlestības dzejoļu izlase "Saule un tu" (1944). Rotaļīgi dzejojumi bērniem: "Knašais Pēterītis" (1939), "Laimes zemē" (1942). Izdevusi stāstu krājumu "Sērmūkšu vīns" (1939). Par literatūras sensāciju kļuva cilvēka dabas pirmatnējās vitalitātes piesātinātais romāns "Vilkaču mantiniece" (1943), kurā izpaudās Leimanes episkās vēstītājas talants; romāna valodai raksturīgs senāko leksikas slāņu izmantojums. "Kailā dzīvība" ir pirmais latviešu romāns, kurā tēlots 1941. gadā deportēto liktenis. Dienasgrāmatas monologa formā atklāts Rīgas "zelta jaunatnes" pazemojumu pilnais ceļš Sibīrijā. Krājumā "Dūmu topāzs" (1965) ievietoti tēlojumi, stāsti, atmiņas par Kārli Skalbi, Edvardu Virzu, Vili Cedriņu u.c."
Raimonds Briedis. Latviešu rakstniecība biogrāfijās. R.: Zinātne, 2003.
"Zināma un populāra kļuvusi, pateicoties romānam "Vilkaču mantiniece", kas patriarhālajā latviešu literatūrā pirmo reizi parādīja, ka seksuālā kaislība spēj nevis postīt, bet arī salabināt. Rakstniece spējusi sevi apliecināt senatnīguma atklāsmē un sievietes vietas meklējumos. (..) Veikli savērpta intriga, īpatnēja valoda, kas meklēta Jāņa Endzelīna un Kārļa Mīlenbaha sastādītajā "Latviešu valodas vārdnīcā" un latviešu folkloras materiālos, atsauces uz Bībeli, vēstījums par lauku dzīvi 19. gadsimta beigās, teju vai katram latvietim atpazīstamas izjūtas – tas viss veicināja romāna "Vilkaču mantiniece" popularitāti. (..) Viņas dzejoļos dominē sāpju aizlauzti sapņotāji starp reālo un fantāzijas telpu, mīlestība, sievietes iejūtīga attieksme pret ciešanām un arī pret cilvēku vājībām, pret dabu (..)"
Rimands Ceplis. Ilona Leimane. 100 Latvijas sievietes kultūrā un politikā. R.: LU, 2008, 286. lpp.
Jānis Endzelīns - Radinieks
Voldemāra Maldoņa Rīgas sieviešu ģimnāzija
Rīgas pilsētas 3. ģimnāzija
Krišjāņa Valdemāra iela 2, Rīga
1923: beigusi mācības; literatūras skolotājs – Kārlis Dziļleja.
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Nepabeigtas studijas Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātē; studiju virziens: tieslietas.
LīdzstrādnieceIepazinusies ar daudziem dzejniekiem. Draudzība izveidojusies ar Leonīdu Breikšu un Knutu Lesiņu.
Uzturējusies Anglijā 10 nedēļas, kuru laikā piedalījusies literāros sarīkojumos Londonā, Korbijā un Stokportā.
Apbedīta Epinī (Epinay Orge) kapos.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.