lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en az lv lv en lv en lv id lv lv fr lv nl lv ca hbs_lat lv lv lv en lv sv nb lv lv lv nb lv lv es tr uk es en sv en lv lv lv lv lv lv lv fr lv en lv sk lv lv lv lv lv sv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pl lv lv lv lv lv lv lv id lv lv lv lv lv az lv en en lv lv lv ceb en fr lv az lv az lv az lv en lv lv en lv ru ru ru ru ru ru ru ru lv lt lv sv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
Melns plankums dienasgrāmatā atklāj baisas detaļas par polārpētnieka nāvi
Latvijā Ārvalstīs Satiksme Kriminālziņas Viedokļi
Ziemas sports Futbols Hokejs Basketbols Teniss Cīņas sports Tautas sports Vieglatlētika Citi sporta veidi Volejbols
Finanšu ziņas TechBiz Darba tirgus Komentāri Transports Banku jaunumi Nozares
Slavenības Stils Holivuda Šovbizness Trakas lietas Ballītes Popkultūra
Motoru sports Auto pasaulē Cilvēks un auto Garāža Ceļmalas stāsti Motocikli Auto jaunumi Ceļš un likums
Melns plankums dienasgrāmatā atklāj baisas detaļas par polārpētnieka nāvi
2020. gada 11. decembris 00:00
Foto: The Royal Library of Copenhagen
Pētnieka Jergena Brunlunda pēdējais dienasgrāmatas ieraksts vairāk nekā gadsimtu ir mulsinājis zinātnieku prātus. Tagad beidzot viss ir noskaidrojies.
Daugavgrīvā balsotājs draud iekaustīt vēlēšanu iecirkņa darbinieku
KNAB redzeslokā nonākuši žurnālista apgalvojumi par Putina veiktajiem maksājumiem Šleseram
Levits aicina balsot par partiju, kas spēs Latviju "izvest cauri vētrainiem ūdeņiem"
Parīzes modes nedēļa: "Dior" atdzimst viduslaikos
ASV basketbolistes 11. reizi triumfē Pasaules kausā
VideoRubīnam un "Senators" pārbaudes spēlē vēl viens zaudējums
Eskimosu pētnieka Jergena Brunlunda nāve nebija mierpilna. Viņš pazuda trīs vīru ekspedīcijas laikā savā dzimtajā Grenlandē. Viņa sasalušais ķermenis tika atrasts kādā alā 1907. gadā. Savus pēdējos dzīves mirkļus viņš aprakstīja savā dienasgrāmatā, tomēr skumjākās un baisākās detaļas atklāja melns traips uz dienasgrāmatas lappuses.
Kā vēstīts izdevumā “Ancient Origins”, savādais materiāls uz vēsturiskās dienasgrāmatas pēdējās lappuses beidzot ir identificēts, sniedzot pētniekiem bezprecedenta ieskatu pētnieka dzīves pēdējās stundās. Kā rakstīts pētījumā, kas publicēts zinātniskajā žurnālā “Archaeometry”, traips sastāv no sadegušas gumijas, eļļām un izkārnījumiem.
Tikai pēc ārkārtīgi rūpīgas gadsimtu senā traipa analīzes Dānijas pētniekiem izdevās nonākt pie skaidrojuma: Bronlunds petrolejas krāsniņu centās aizdedzināt ar saviem izkārnījumiem. Par spīti centieniem, tas viņam neizdevās. Kā vēstīts zinātnes izdevumā “Live Science”, viņš tika apglabāts tajā pašā alā 1908. gadā.
Bronlundam izdevās nokļūt tālāk nekā viņa ekspedīcijas biedriem. Ekspedīcijas grupu vadīja dāņu pētnieks Ludvigs Miliuss-Eriksens, un tā sākās 1906. gadā. Bronlunds pieredzēja, kā nežēlīgajā aukstumā bojā gāja gan ekspedīcijas līderis, gan kartogrāfs Pēters Hoigs-Hāgens.
Jergens Brunlunds Foto: Wikimedia Commons
“Šo vietu es sasniedzu dilstošā mēnesī un nespēju iet tālāk, jo man ir apsaldētas kājas un ir tumšs. Pārējo ķermeņi ir fjorda vidū,” vēstīts Bronlunda dienasgrāmatas pēdējā ierakstā.
Polārpētnieks alā nonāca 1907. gada novembrī, neveiksmīgi cenšoties atgriezties bāzes nometnē. Ala neatradās pārāk tālu no nometnes, un nākamās ekspedīcijas laikā martā Bronlunda mirstīgās atliekas tika atrastas.
Kamēr pētnieka ķermenis tika cieņpilni apglabāts alā, viņa dienasgrāmata tika pievienota Karaliskās bibliotēkas kolekcijai Kopenhāgenā. Pētījumā rakstīts, ka uz dienasgrāmatas pēdējās lappuses bija melns plankums, kas pētniekus mulsinājis jau gadsimtu ilgi. Daži bija tik ieinteresēti, ka šo dienasgrāmatas lappusi nozaga.
Vārdā nenosaukts pētnieks šo dienasgrāmatas lappusi bez oficiālas atļaujas paņēma 1993. gadā, lai veiktu analīzes.
“Mūsdienās mēs nevaram analizēt kādus paraugus bez oficiālas atļaujas, tomēr toreiz viss bija citādāk,” teica pētījuma galvenais autors Kāre Lunds Rasmusens.
Kā skaidrots Rasmusena pētījumā, iepriekš zinātniekiem nebija pieejamas tehnoloģijas, lai varētu noskaidrot plankuma sastāvu. Tikai tagad ar rentgenstaru fluorescenci un plazmas masas spektrometriju beidzot ir izdevies identificēt plankuma sastāvu.
Zinātnieki atklāja kalcija, titāna un cinka pēdas, kas neatbilst nevienam zināmam minerālu veidojumam ekspedīcijas maršrutā. Vēlāk tapa skaidrs, ka plankumā ir gumijas pēdas – visticamāk, no krāsniņas, kura bija līdzi Bronlundam.
Pētnieki atklāja arī organisku savienojumu, piemēram, līpīdu, petrolejas un cilvēka izkārnījumu pēdas.
“Tajā brīdī Bronlunds bija badojies jau nedēļām ilgi. Viņš bija pārguris un nosalis. Visticamāk, viņa rokas trīcēja, kad viņš ar sērkociņiem centās iekurināt krāsniņu,” rakstīts pētījumā.
Lai iekurinātu šādas krāsniņas, ir nepieciešams spirts. Tā kā šīs vielas Bronlundam nebija, viņam nācās spert izmisīgus soļus, kas atspoguļojas šā melnā plankuma sastāvā.
FOTO Zelta rudens atjaunotajā Ķemeru vēsturiskajā parkā
Melnā rēta Ņūmeksikas tuksneša vaigā
Kuram dzīvniekam ir vislielākā galva?
Slims vai ļauns, vai abi kopā: kanibāls Džefrijs Dāmers
Asteroīda un kosmosa zondes saduršanās iespaidīgos attēlos
No okeāna dzīlēm izvilkta zivs ar “cilvēka smaidu”
Veiksmīgs pasaules glābšanas izmēģinājums: NASA ietriec zondi nekaitīgā asteroīdā
"Viņu caurdūra kā sietu": lielākā laupīšana padomju Latvijā, kuras dēļ pārmeklēja visu Rīgu
Neskaties šos ceļojumu video blogus, ja esi "sniegpārsliņa"
Grieķijas negantie suņi Peloponēsas takā
Tādu Neptūnu tu vēl nebūsi redzējis
Ko darīt Lietuvas muzejos? Zirgi, dzintari un mūsdienu māksla
Bыбopы OHЛAЙH ЛaTBия roлocyeT зa HoBый cocTaB CeйMa. Cлeди c RUS TVNET
ФoTo Packoпkи coBeTckoй бpaTckoй Morилы B ЭcToHии: BMecTo шecTepыx coлдaT HaйдeHы ocTaHkи coTHи людeй
Bидeo "Пporyлkи" пo пapaдHыM: Aлekceй пokaзыBaeT жиTeляM HeoбычHyю Pиry
CMИ: Aллa ПyraчeBa пoлyчилa изpaилbckий пacпopT
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa