lv lv ru lv lv lv lv sv lv lv lv lv lv nl lv lv id lv lv lv lv lv lv pl lv lv lv eo lv es lv lv lv lv lv lv fi lv lv lv nl it pt lv lv nl lv en eo lv lv lv ilo lv nl lv lv lv lv lv nl lv lv lv sl lv lv lv lv lv de it pt lv en lv lv en lv lv pl en lv lv lv en lv lv en lv lv lv en lv lv eo en lv lv lv lv lv lv hbs_lat lv nl lv lv lv lv lv en lv
Multiplās sklerozes pacientu atb. progr.
Sāpju pacientu atbalsta programma
Atb. progr. pacientiem ar kognitīviem traucējumiem.
Stomas pacientu atbalsta programma
Sports un aktīvs dzīvesveids
Muskuļiem pirms un pēc slodzes
Senioru un invalīdu aptiekas
Sudraba karte Tavam sportam
Veselība » Tēmas » Gremošanas sistēma
Kāpēc kuņģis pavasarī niķojas?
Arī vēlme nomest lieko drēbju kārtu un mainīt savus ēšanas ieradumus liecina par vasaras tuvošanos. Tomēr daudziem šīs pozitīvās pārmaiņas sagādā traucējošus gremošanas trakta simptomus. Stāsta Veselības centra 4 ārste gastroenteroloģe ILONA VILKOITE.
Apēsts kaut kas pārāk skābs, salds, ass vai trekns – un kuņģis sāk dumpoties. Medicīniskajā terminoloģijā to sauc par gastroezofageālo atvilni – kuņģa satura atvilnis barības vadā. Vasarā tas mēdz notikt pat biežāk nekā citkārt.
Pēc svētkiem un vairākām brīvdienām, kad bagātīgi baudīti tradicionālie ziemas ēdieni un dažādi našķi, gremošanas sistēma lūdz atslodzi. Kā tai palīdzēt? Lasīt tālāk
Zelta vidusceļš ... pie ledusskapja?!
Sāp vēders, kuņģis raujas čokurā vai jāievēro diēta, bet – ak, kā gribas labi paēst!... Kādas ir raksturīgākās kļūdas, ko parasti pieļaujam? Ko iesākt, lai vēders nesāpētu?
Lai kuņģis nespiež un nededzina
Kuņģim netīk gastronomiskas pārmērības, ēšana ļoti reti vai ļoti bieži, vai steigā, trekni un asi ēdieni un alkohols. Arī nemitīga gumijas košļāšana gremošanas sistēmai liek strādāt nepārtrauktā režīmā, visu laiku izdalot kuņģa sulu. Lasīt tālāk
JAUNS PRODUKTS / ĪPAŠIE PIEDĀVĀJUMI
Dr. Raimonds Karls, dermatologs
Dr. Inita Seļicka, podoloģe
Dr. Ints Ūdris, sertificēts asinsvadu ķirurgs
Mans paziņa ir pārdzīvojis sirds infarktu, bet neko nav jutis. To, ka ir bijis infarkts ir uzzinājis pēc krietna laika. Kā rīkoties šādam cilvēkam, kuram pēc pārciesta sirds infarkta, kuru pats nav jutis, pašsajūta ir normāla. Vai būtu jāveic kādi papildus izmeklējumi? Vai profilaktiskos nolūkos būtu jāsāk lietot kādi medikamenti? Aija
Oļegs Orlovs - kardiologs
Ir gadījumi, ka cilvēks ir pārcietis miokarda infarktu, bet pats par to nemaz nezin vai to neatceras. Gadās, ka miokarda infarkts ir nomaskēts ar citu problēmu (mugurkaula slimība, žultsakmeņu slimības un citas). Pilnīgi nemanāms miokarda infarkts ir iespējams pacientam ar cukura diabētu. Pirmās aizdomas par iespējami pārciestu miokarda infarktu var būt veicot EKG (elektrokardiogrāfijas) izmeklējumu. Tad tiek indicēts EHO (vizuāla ultraskaņas diagnostika) izmeklējums un VEM (veloergometrijas tests sirds elektriskas aktivitātes diagnostikai). Pēc šiem izmeklējumiem var ar ļoti lielu pārliecību pateikt, vai pacientam jau ir pārciests miokarda infarkts, vai arī pacientam ir potenciāli augsts miokarda infarksta risks. Pēc tam kardiologs runās ar pacientu jau par citu invazīvo diagnostiku.
Jauna atbalsta programma – pacientiem ar kognitīviem traucējumiem
Darbs no mājām. Cieš mugurkauls.
© SIA Latvijas Aptieka                                              Lapas lietošanas noteikumi