lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en lv lv lv eo nb en lv lv en lv lv es tr uk es en it lv lv lv it lv hbs_lat lv ca lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv tr lv lv lv lv en lv lv fr lv az de lv es de lv lv lv en lv es lv es de lv es lv es en lv lv lv lv de lv lv sv lv lv eo lv lv en lv es en lv lv lv es sv lv lv de lv lt lv es lv en lv lv es sv lv es lv es sv lv ru pl ru ru ru ru ru ru lv lt lv sv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
Problēma vai iespēja? Puse fosilo rezervju pieder vien 10 finanšu institūcijām
2022. gada 13. augusts 00:01
Aptuveni puse no visā pasaulē pieejamajām fosilo kurināmo rezervēm pieder vien desmit finanšu institūcijām, atklāts Kanādas Vaterlū universitātes veiktā pētījumā.
Valsts prezidenta Egila Levita paziņojums par līdzdalību vēlēšanās
Cik ābolu dienā drīkstam notiesāt ar sēkliņām?
Miķeļdienu svinot: ķirbis no kūkām un kēksiem līdz maizei un vafelēm
Seksologs Vāvere atklāj, kas patiesībā satrauc Latvijas iedzīvotājus seksā
Kam topošā Itālijas premjere līdzināsies vairāk: Musolīni vai Trampam?
Krītoties Ķīnas juaņas vērtībai, Krievija zaudējusi miljardiem dolāru vērtas rezerves
Pētnieki savā darbā analizējuši pasaulē lielāko ogļu, naftas un gāzes kompāniju datubāzi “Carbon Underground 200” (CU200), lai noskaidrotu, kam pieder lielākās fosilo kurināmo rezerves.
Secināts, ka šajā datubāzē iekļautās kompānijas pārvalda 98% no pasaulē zināmajām fosilo kurināmo rezervēm. Ja visas rezerves tiktu vienlaicīgi sadedzinātas, tas izdalītu 674 gigatonnas oglekļa. Tas ir trīs reizes vairāk nekā iepriekš noteiktais oglekļa emisiju limits, kas nepieciešams, lai nepieļautu globālās vidējās gaisa temperatūras palielināšanos par 1,5 grādiem un novērstu postošākos klimata pārmaiņu scenārijus.
Pētot CU200 sarakstu, pētnieki secinājuši, ka tikai desmit institūcijas pārvalda 49,5% no fosilo kurināmo rezervēm. Respektīvi, tās ir kompānijas, kas investējušas naudu tādos uzņēmumos kā “Saudi Aramco”, “ExxonMobil” un citās.
“Ja mums izdodas mazināt pieprasījumu pēc fosilā kurināmā, lidojot mazāk un atslēdzot gaisa kondicionierus, tas ir ļoti labi. Mums tā jāturpina. Tomēr mums ir arī jāmazina fosilo kurināmo produktu ražošana, ko būtiski veicina šo desmit lielo investoru ieguldījumi. Neierobežojot fosilo kurināmo izmantošanu, mums neizdosies iekļauties izmešu limitā un izvairīties no katastrofas,” sacīja galvenais pētnieks Truzars Dordi.
10 finanšu institūcijas, kas pārvalda fosilo kurināmo rezerves
Jaunajā pētījumā atklāts, ka galvenie investori fosilo kurināmo nozarē ir valdības un prominentas amerikāņu investīciju kompānijas.
Šo institūciju vidū ir “Blackrock”, “Capital Group”, “Dimensional Fund Advisors”, “Fidelity Investments”, Indijas valdība, Saūda Arābijas Karaliste, “Life Insurance Corporation”, “Norges Bank”, “State Street” un “Vanguard”.
Šiem investoriem ir milzīga ietekme visā fosilo kurināmo industrijā. Turklāt interesanti, ka Saūda Arābija un Indija abas 2015. gadā parakstīja Parīzes vienošanos, kas paredzēja rīkoties, lai mazinātu klimata pārmaiņu radītās sekas.
CU200 saraksts liecina, ka 2020. gada beigās lielākās naftas un gāzes rezerves bijušas “Saudi Aramco” īpašumā, kas spējīgas radīt 107 gigatonnas izmešu. Otrajā vietā seko Krievijas “Gazprom” un “Rosņetfj”.
Tikmēr “Coal India” ir lielākā ogļu kompānija, kam piederošās rezerves ļauj radīt 100 gigatonnas oglekļa izmešu.
“Tas, ka tik ierobežots skaits investoru pārvalda nozīmīgāko fosilo kurināmo industrijas daļu, var būt gan problēma, gan iespēja, atkarībā, kā uz to skatās,” saka Dordi.
No vienas puses, ir vajadzīgs neliels skaits balsu, lai aktīvi sāktu ierobežot fosilo kurināmo ieguvi. Turklāt šīm institūcijām ir pietiekama finansiālā ietekme, lai mainītu fosilo kurināmo uzņēmumu biznesa stratēģiju.
“Ja viņi ir noskaņoti nopietni, kapitāla tirgus var radīt efektīvu pāreju uz zemāku oglekļa izmešu pasauli, ietekmējot ogļu, naftas un gāzes rezervju īpašniekus,” piebilst Dordi.
Turklāt, tieši investīciju kompānijas un valdības ir tās, kuras tiek uzskatītas par pirmrindniekiem klimata pārmaiņu ierobežošanas radīšanā. Pētnieks uzskata, ka finanšu kompāniju apņemšanās virzīties pretim “zaļākai nākotnei” ir zīme, ka notiek virzība pareizā virzienā.
Tomēr pētnieki uzskata, ka finanšu sistēmai ir pārāk maz iespēju reāli ieviest pārmaiņas, kas ir nepieciešamas atbildēt uz klimata pārmaiņu radītajiem riskiem.
“Šīs kompānijas un valdības var spēlēt atslēgas lomu zaļākas politikas radīšanā. Mēs ticam, ka šīs institūcijas var un tām vajadzētu būt skaļākām attiecībā uz klimata pārmaiņu radītajām sekām, tomēr – joprojām pastāv dažādi riski, kas saistīti ar bezizmešu politiku,” norāda ilgtspējīgu investīciju kompānijas “FFI Solutions”, kas sastādījusi CU200 sarakstu, vadītājs Kriss Ito.
Krītoties Ķīnas juaņas vērtībai, Krievija zaudējusi miljardiem dolāru vērtas rezerves
ES: "Nord Stream" noplūdes nav nejaušība
Kāpēc Vācijā elektrības cena zemāka nekā Latvijā un vai ziemā degs spuldzītes dzīvokļos?
TVNET skaidro Ar cik dārgu ziemu varam rēķināties?
Krītoties Ķīnas juaņas vērtībai, Krievija zaudējusi miljardiem dolāru vērtas rezerves
Vēsturnieks Jelgavas novadā uzbūvē energoefektīvu salmu māju
TVNET skaidro Ar cik dārgu ziemu varam rēķināties?
Latvijā paredzētais energoatbalsts ir viens no lielākajiem ES, pauž Kariņš un Levits
Aģentūra: Eiropa tiks galā ar gaidāmo ziemu arī bez Krievijas gāzes
Rīgas lidostā samazinās apgaismojumu un apkures temperatūru
Krievijas vainošana "Nord Stream" noplūdēs esot absurda, paziņo Kremlis
"airBaltic" piedāvās lidojumus 18 jaunos maršrutos
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka samazinājusi Latvijas ekonomikas izaugsmes prognozi
Blinkens sola ASV atbalstu Eiropai pēc "Nord Stream" noplūdēm
Apsteidzot Geitu un Bezosu, Masks kļūst par bagātāko amerikāni
7 cerību stariņi tumsā jeb pozitīvas tendences drūmajā ekonomiskajā perspektīvā
"Nav šaubu, ka bija sprādzieni." Zviedrijas medijā izskan jauna versija par "Nord Stream" gāzes noplūdēm
Noplūdes "Nord Stream" varētu būt sabotāža, apgalvo Vācijas laikraksts
Jaunākās tendences darbinieku labklājības jomā Baltijā
"Rīgas siltums" apkuri Rīgā pieslēdzis ap 400 ēkām; RNP klienti apkuri vēl nepieslēdz
Valdība sniegs papildu atbalstu iedzīvotājiem un uzņēmējiem ziemas sezonā
Latvijā palielinājies saražotā un patēriņam nodotā alkohola apjoms
"Latvenergo": Līdz septembra vidum iepildītā gāze Eiropas krātuvēs nosedz trešdaļu no ES patēriņa ziemā
Video Gāzesvados "Nord Stream" un "Nord Stream 2" atklātas trīs noplūdes Baltijas jūrā
OбъяcHяeT TVNET Ha Hackoлbko дoporyю зиMy Mы MoжeM paccчиTыBaTb?
CoaBTop бecTceллepa "Ckaзkи Ha Hoчb для юHыx бyHTapok" o фeMиHизMe, дeTяx и BoйHe
KTo BзopBaл "CeBepHый пoTok"? EBpoпa paccлeдyeT MeraдиBepcию Ha rлaBHoM raзoпpoBoдe из Poccии
BoopyжeHHый дo зyбoB poccияHиH: ПpeMbep ЭcToHии - rлaBHaя yrpoзa бeзoпacHocTи
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa