lv fr sl lv lv lv lv lt it lv fi lv lv ja en lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv sl nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sv lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv en lv hbs_lat lv lv en lv lv lv lv en lv fr lv lv en lv fr lv lv en lv lv lv lv en lv pt lv lv en lv lv lv lv eo lv lv en lv en lv en lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv lv lv lv fr fr sl lv fr
Pēterbaznīcas atdošana LELB un Vācu draudzei – kārtējais negodīgais gājiens pret Latvijas sabiedrību un tās īpašumu | Labdien.lv
Valdība atbalsta daļēju energoresursu cenu pieauguma segšanu mājsaimniecībām
Turpinoties diskusijām par to, kam turpmāk jādeliģē Rīgas Svētā Pētera baznīcas īpašumtiesības, Saeima decembrī otrajā lasījumā atbalstīja grozījumus Rīgas svētā Pētera baznīcas likumā, paredzot baznīcas īpašuma tiesības nodot Rīgas Svētā Pētera baznīcas nodibinājumam, ko veido Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca (LELB) un Vācu Svētā Pētera draudze. Par šādu scenāriju jau iepriekš izteicās Svētā Pētera baznīcas direktore Una Jansone, norādot, ka Pēterbaznīcas atdošana LELB ir negodīgs gājiens pret Latvijas sabiedrību.
Kā zināms, pašreizējais Pēterbaznīcas likumprojekts paredz Rīgas Svētā Pētera baznīcu bez atlīdzības nodot Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas un Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas Vācu Svētā Pētera draudzes izveidotajam nodibinājumam, kam nav nekāda vēsturiska sakara ar konkrēto dievnamu. Patiesībā Vācu Svētā Pētera draudze, kuru mēģina pasniegt kā Pēterbaznīcas tiesiskos īpašniekus, nodibināta tikai 2001. gada 30. oktobrī un ar pavisam citu nosaukumu, proti, Vācu draudze Rīga 2.
Pieņemot lēmumu, ignorēts gan Rīgas domes lūgums Saeimu pieņemt Rīgas Svētā Pētera baznīcas likumu, nosakot, ka baznīcas īpašuma tiesības ir Rīgas pašvaldībai, gan Bīskapu konferences vēstulē, kurā uzsvērts, ka jebkuram risinājumam Rīgas Svētā Pētera baznīcas īpašumtiesību jautājumā jānodrošina un jāveicina baznīcas primārā mērķa īstenošanu – būt par reliģiskā kulta vietu ar šo dievnamu saistītajām kristīgajām konfesijām.
Kamēr daļā sabiedrības nav saprotama šāda citu interešu ignorance, Svētā Pētera baznīcas direktore Una Jansone jau iepriekš intervijā “Neatkarīgajai” pauda viedokli, ka šobrīd katrs no saviem augstumiem, ieskaitot Tieslietu ministriju, mēģina interpretēt vēsturiskās patiesības un vēsturisko dokumentu būtību.
“Es pēkšņi sapratu, ka jūtos savā valstī ļoti nepasargāta. Taču – es to nevaru teikt, piemēram, par vācu draudzes pārstāvjiem. Viņi no Latvijas Saeimas puses ir ļoti pasargāti, ļoti aizsargāti un ļoti atbalstāmi. Visa šī sakarā es gribu teikt vienu. Domāju, ka neglābjami nāk tas brīdis, kad tomēr būs jājautā Latvijas sabiedrībai – vai arī tā uzskata, ka šis mūsu mantojums, šī ēka ir atdodama vācu luterāņu draudzei? Ļoti vienkārši – jāpajautā Latvijas sabiedrībai. To var darīt ar balsojumu portālā manabalss, to var darīt ar referendumu… Man ļoti gribas cerēt, ka Latvijā tomēr vēl ir palicis kāds valstiski domājošs valstsvīrs. Jo – vai tad Latvijas sabiedrības priekšstāvju uzdevums nav primāri domāt par Latvijas sabiedrības izdevīgumu un starptautisko kontekstu? Par iespējamo sadarbības partneru labsajūtu? Es uzskatu, ka Latvijas valstsvīriem pirmām kārtām ir jārūpējas par Latvijas sabiedrību, par Latvijas sabiedrības labumu un tās labsajūtu,” uzsvēra Jansone.
Kā zināms, Rīgas dome bija pirmā, kas lūdza Saeimu pieņemt Rīgas Svētā Pētera baznīcas likumu, nosakot, ka baznīcas īpašuma tiesības ir Rīgas pašvaldībai, kā arī likumā paredzēt īpašuma ieguvēja pienākumu nodrošināt baznīcas izmantošanu vairākiem mērķiem. Rīgas pilsētas pašvaldība bija paudusi Saeimai gatavību kļūt par Rīgas Svētā Pētera baznīcas īpašuma tiesību turētāju, norādot, ka ir apņēmusies nodrošināt, ka Rīgas Svētā Pētera baznīca ir kultūrvēsturiskā mantojuma, tostarp vācbaltiešu kultūrvēsturiskā mantojuma, izpētes, saglabāšanas un popularizēšanas vieta un tā būs atvērta un pieejama visai sabiedrībai, harmoniski apvienojot reliģisko, kultūras un izglītojošo darbību. Jāpiezīmē, ka Rīgas dome jau 2008. gadā pieņēma lēmumu, ka baznīca paliek tās valdījumā.
Jansone, runājot par to, kāpēc Svētā Pētera baznīcai jāpaliek tādā statusā, kādā tā ir, uzsvēra, ka Pēterbaznīca ir Rīgas pilsētas simbols.
“Un – tā ir Rīgas pilsētas pilsoņu pašapziņas lieta. Bet mana pašapziņa, kas man diktē šo nemieru un vajadzību bļaut uz katra stūra, ka tā nav vienkārši baznīca, ka tā ir daudz plašāka konteksta celtne, ka tā ir kultūrbaznīca, nebūt netraucē teikt – tā vienmēr būs baznīca. Tā nav piederīga tikai luterāņu konfesijai, tā ir ekumēniska baznīca. Šie pilsoniskās pašapziņas jautājumi katrā no mums individuāli un cilvēku kopumā var būt gan vienojoši, gan graujoši. Atkarībā no tā, uz ko katrs pastāv. Es pastāvu uz to, ka Rīgas Svētā Pētera baznīca būtu saucama par kultūrbaznīcu. Par Kulturkirchi, kas ir absolūti ietilpīgs jēdziens un ietver sevī kultūras dzīvi. Vai varam nosaukt garīgo dzīvi par kaut ko ārpus tās? Lai tā būtu ekumēniska baznīca vai tiktu izmantota sakrālām darbībām kaut kā citādi? Tā taču ir baznīca! Tieši to, kas šobrīd Pēterbaznīcā notiek, visu šo procesu kopumu būtu jācenšas saglabāt arī nākotnē. Nevis – nodalīt, nošķirt un nodot kādā atsevišķā lietošanā vai īpašumā… Patlaban pretenzijas uz šo ēku ir vācu draudzei zem Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas karoga. Bet tad man ir nākamais jautājums – kas ir vācu draudze?” komentēja Jansone.
Pēc viņas teiktā, Latvija savulaik repatriācijas likuma kontekstā samaksāja Vācijai milzīgas kompensācijas: “Un, ja šodien būtu 1945. gads un mēs stāvētu pie Pētera baznīcas drupām, tad nebūtu diskusiju par to, lai vācu draudze ņem un atjauno šo baznīcu. Lai investē, lai atjauno.”
“Ir iziets ilgs atjaunošanas, restaurācijas laiks… Restaurēšanas process joprojām notiek. Darbojas plaša loka speciālistu komanda, kura strādā ar šo objektu un kura ir to padarījusi par iekārojamu, par pelnošu un absolūti pašpietiekamu. Un – nu ir brīdis, kad apkārt baznīcai sākas dažādu ietekmju spēles. Es gribētu teikt, ka tas ir bezatbildīgi. [..] Un es principiāli uzskatu, ka šīs prasības ir nekorektas attieksmē pret Latvijas valsti un Latvijas sabiedrību, kura samaksāja kompensācijas un kura par saviem nodokļiem atjaunoja šo ēku. Tādēļ šī ēka ieguva pilnīgi citu statusu. Te nav drupas. Bet varēja pieteikties, nākt, atjaunot un uzturēt šo ēku 1945. gadā. Taču šobrīd mēs esam pilnīgi citā situācijā. Man ir jautājums – kur ir tie valstsvīri, kur ir tie atbildīgie politiķi, kuri vienreiz pateiks – pietiek! Tas ir mūsu īpašums un – punkts! Ēkai būtu jābūt ierakstītai uz Rīgas vārda,” norādīja Jansone.
Viņa aicināja Latvijas sabiedrību beidzot apzināties, ka esam saimnieki paši savā zemē. Interesanti, vai to apzinās arī Saeimas deputāti, vai arī tiem liekas pareizi atdod baznīcu tiem, kas visu šo laiku par to nav rūpējušies un ieinteresēti vien tad, kad parādījusies iespēja piesaistit dievnamam brangu finansējumu?
Prezidents aicina mainīt likumu Latvijas Pareizticīgās Baznīcas neatkarības nodrošināšanai
Valsts prezidents Egils Levits pirmdien iesniedzis grozījumus Latvijas Pareizticīgās Baznīcas likumā, lai pilnā mērā atzītu Latvijas Pareizticīgās Baznīcas patstāvīgo un neatkarīgo (kanoniskajās...
Saeima tomēr pieņem Rīgas Svētā Pētera baznīcas likumu
Rīgas Svētā Pētera baznīcas īpašuma tiesības tiek nodotas Rīgas Svētā Pētera baznīcas nodibinājumam, ceturtdien, 24.martā, lēmusi Saeima. Trešajā – galīgajā – lasījumā atbalstītais...
Aizdomas, ka valsts šaurai interešu grupai ir gatava uzdāvināt Rīgas simbolu – Pēterbaznīcu
26/01/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Rīgas Svētā Pētera baznīca – pilsētas dominante un UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā iekļautā Rīgas “pērle”, – jau drīzumā varētu iegūt jaunu saimnieku. Saeimā šobrīd...
Kam Saeimas deputāti grasās atdot Pēterbaznīcu?
21/01/2022 | Autors: Labdien.lv redakcija
Rīgas Svētā Pētera baznīca zināma kā viena no vecākajām un vērtīgākajām viduslaiku monumentālās arhitektūras celtnēm Baltijas valstīs – Pēterbaznīca ir unikāls dievnams Latvijas...
Saeima tiek maldināta – t.s. vācu draudzei uz Pēterbaznīcu ir vismazāk tiesību no visiem iesaistītajiem
14/01/2022 | Autors: Latvijas Žurnālistikas centrs
Jau kādu laiku atkal ir aktualizējies jautājums par Rīgas Svētā Pētera baznīcas īpašumtiesībām – lai arī baznīca savā vairāk kā 800 gadu ilgajā pastāvēšanas laikā piedzīvojusi...
Saeimas deputātu iniciatīva par katoļu līdzdalību Pēterbaznīcā izsauc plašu rezonansi
11/01/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Turpinoties jau pirms vairākiem gadiem aizsāktajām diskusijām par Svētā Pētera baznīcas īpašumtiesībām, atsevišķi Saeimas deputāti iesnieguši priekšlikumu iekļaut Pēterbaznīcas...
Romas katoļi: Pēterbaznīcai jākļūst par kopīgu lūgšanu vietu un kristiešu vienotības zīmi
04/01/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Saeimas kuluāros un sabiedrībā turpinās karstas diskusijas par Rīgas Svētā Pētera baznīcu un to, kam jākļūst par baznīcas īpašumtiesību turētāju. Lai arī šobrīd no Saeimas vairākuma...
Ignorējot katoļu intereses Pēterbaznīcas jautājumā, Saeimas deputāti demonstrē politisko tuvredzību
29/12/2021 | Autors: Jānis Lācis, Labdien.lv
Šomēnes vairāki Saeimas deputāti otrajā lasījumā nobalsoja par to, ka Rīgas Svētā Pētera baznīcas īpašumtiesības ir nododamas Rīgas Svētā Pētera baznīcas nodibinājumam, ko veido...
Saeimai lemjot par Pēterbaznīcu nav morālu tiesību ignorēt Bīskapu konferences vēstuli
Kamēr Saeimas deputāti vēl lemj, vai Rīgas Svētā Pētera baznīcas īpašumtiesības ir nododamas Rīgas Svētā Pētera baznīcas...
Bīskapu konference Saeimai skaidri norāda uz katoļu interesi Pēterbaznīcas nākotnē
16/12/2021 | Autors: Latvijas Bīskapu konference
Mēs, Latvijas katoļu Baznīcas Bīskapu konferences locekļi, pulcējušies savā kārtējā plenārsēdē, kā katoļu Baznīcas Gani, vēlamies atjaunot savu uzticību kalpošanā Kunga Jēzus...
No 11. novembra Viestura Kairiša jaunā spēlfilma “Janvāris” visā Latvijā
Energoresursu krīze: RAKUS par vairākiem grādiem samazinās telpu temperatūru
LVSADA pauž pilnu gatavību atkārtotam brīdinājuma streikam
Pēdējās septembra dienas tiks aizvadītas ar lietainu laiku; būtiskas temperatūras izmaiņas nav gaidāmas
Saeimas Juridiskais birojs ceļ trauksmi par vairākiem steigā virzītiem, paviršiem un kļūdainiem likumprojektiem
Aivars Lembergs ASV Brexit COVID-19 Dana - Reizniece - Ozola Daniels Pavļuts Egils Levits Eiropas Savienība Eiropas Savienība ekonomika eksports gaisa temperatūra ierobežojumi Ilze Viņķele izglītība IZM JKP Kariņa valdība Kariņš KNAB koronavīruss Krievija Krišjānis Kariņš laikapstākļi Latvija lauksaimniecība Lielbritānija Māris Kučinskis Nils Ušakovs Raimonds Vējonis Rīga Saeima sankcijas Ukraina vakcinācija vakcinācija pret COVID-19 vakcīna veselība Veselības ministrija veselības nozare VID Vienotība Viņķele ZZS ārkārtējā situācija
Iesūtiet savu viedokli par sabiedrībā aktuāliem notikumiem, foto vai video reportāžas uz e-pastu: redakcija@labdien.lv, vai aizpildot šo formu.
Latvijas kultūras portāls RĪTS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa katalogs KATALOGS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa portāls BIZNESS.LV
Šis portāls izmanto sīkdatnes (cookies angļu val.), lai analizētu datplūsmu, uzlabotu satura kvalitāti, pielāgotu saturu lietotāju vajadzībām un optimizētu tā darbību Sapratu Sīkāk par sīkdatnēm un to dzēšanu šeit