lv lv fr lv es es lv lv lt de hu sv hu lv lv lv lv lv ru lv lv lv lv ru lv lv lv ru lv lv lv lv lv lv lv de als lv lv lv de lv lv lv lv de lv lv sv lt lv lv lv en lv et lv de lv de en lv lv ru lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Lizete Harmsena,dzim. Bitnere (Büttner, 1835-1914), Zlēku mācītāja Johana Georga Bitnera meita. Avots: L. Harmsen. Ein altes kurländisches Pastorat ("Kāda veca Kurzemes mācītājmuiža"). 1911.
Zlēku mācītājmuiža, kurā dzīvojuši mācītāji Bitneri
(Elizabete Jūlija Johanna) Lizete HARMSENA (Harmsen, 1835-1914) ir Zlēku mācītāja Johana Georga Bitnera meita. 1911. gadā viņa publicē atmiņas Ein altes kurländisches Pastorat ("Kāda veca Kurzemes mācītājmuiža") par dzīvi Zlēku pastorātā. To otrajā izdevuma (Tallina, 1913) un atkārtotā izdevuma (Hanovera, 1970) pielikumā ir publicētas Zlēku teikas, atmiņas par atsevišķiem priekšmetiem, notikumiem un cilvēkiem, kā arī 82 latviešu tautas dziesmas Harmsenas atdzejojumā no F.G. Bitnera tautas dziesmu krājuma (1744).
Mirusi pēc grūtas slimības
Lizete Harmsena (Harmsen, 1835-1914) ir dzimusi Zlēku pastorātā, mācītāja Johana Georga Bitnera meita un mācītāja un folklorista Georga Frīdriha Bitnera pusmāsa.
Viņa ir 1855. gadā precējusies ar Popes, vēlāk - Ventspils apriņķa ārstu Frīdrihu Viljamu Harmsenu (1822-1879), laulībā dzimuši pieci bērni: Viljams Džeims Harmsens, Marta Marija Elizabete Harmsena u.c. Vīra dzīves laikā mitinājusies Popē. 1848. gadā Tērbatas universitātē F.V.Harmsens nokārtojis doktora eksāmenu. Lizete Harmsena tādēļ dēvēta par doktora kundzi jeb Frau Dr. Harmsen.
1896: Wieder einmal die schlechten Wege [par Kurzemes ceļu stāvokli pavasarī].Land- und forstwirtschafliche Zeitung für praktische und wissenschaftliche Pflege.. nr. 6, 5. febr.
1910: Die heilige Linde in Popen [Svētā Liepa Popē]. Rigasche Zeitung,nr. 95, 28. apr.
1891: tulkojusi ap 300 latviešu tautasdziesmas vāciski, L. Bērziņš min, ka saglabājušās rokrakstā (kladē ar gadskaitli 1891), kas iespējams, gājis bojā (?). No: L. Bērziņš. Pieminams vīrs un pieminama diena. Latvju Mēnešraksts, nr. 12 (1942).
1908 29.IX/12.X nodod Dabas pētnieku biedrībai pašas Zlēkās zīmētu īves zariņu ar ogām, pievēršot biedrības locekļu uzmanību arī tam, ka 1908. gadā ogas ienākušās arī Vērmaņdārza īvei.
No: Naturforscher-Verein. Düna Zeitung, nr.239. 14.okt.
1911, 1913, 1970: Ein altes Kurländisches Pastorat ["Kāda veca Kurzemes mācītājmuiža"] - atmiņas par dzīvi Zlēku pastorāta, latviešu tautasdziesmu tulkojumi un Zlēku teikas - pielikumā (ar 1913. gada izdevumu).
Kam tie plašie mūsu dzimtenes likteņos nozīmīgie ģimenes sakari ir interesanti, lai lasa Teodoru Hermani Panteniju, kas savās atmiņās ("Aus meinen Jugendjahren") tēlo Kurzemes mācītāju aprindas un viņu oriģinālus; bet īpaši lai ķeras pie grāmatas "Ein altes Kurländisches Pastorat". Šīs grāmatas autore ir Harmsena kdze, Kabiles Bitnera jaunākā māsa.
Ludis Bērziņš. Krustām šķērsām pa dzimteni. Latvis, nr. 2315 (1929)12. jūl.
Georgs Frīdrihs Bitners - Brālis
Johans Georgs Bitners - Tēvs
Mia Munjē-Vroblevski - Radiniece
Elisabeth Julia Johanna Harmsen, dzim. Büttner
Kopā ar ģimeni dzīvo Popes muižas doktorātā, ēkā blakus muižas ēkai, celtā 1840.gados.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.