lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv ru ca en es sk lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Lai jaunie speciālisti augstskolā iegūtās akadēmiskās zināšanas spētu pielietot praksē – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Ilma, Skaidris
andra.ozola@zz.lv - 30.03.2022 - 11:26
Par darba vidē balstītām studijām Latvijā sabiedrībā sāka plašāk runāt saistībā ar Latvijas Universitātes, Daugavpils Universitātes, Liepājas Universitātes un nodibinājuma “Iespējamā misija” īstenoto projektu “Mācītspēks”. Tā ietvaros otrā līmeņa profesionālās augstākās izglītības studiju programmā “Skolotājs” pedagoģisko izglītību, vienlaikus ar studijām strādājot skolā, iegūst cilvēki, kam jau ir augstākā izglītība citā specialitātē. Šādu studiju modeli jau vairākus gadus izmanto virknē valstu, sagatavojot dažādu profesiju speciālistus, taču Latvijā šāda prakse pagaidām nav ierasta lieta.
Varētu teikt, ka darba vidē balstītas studijas ir augstskolu atbilde darba devēju neapmierinātībai ar absolventu kompetences līmeni. Precīzāk – ar trūkumiem iegūto akadēmisko zināšanu pielietošanā, sākot strādāt uzņēmumos. Tieši darba devēji daudzās valstīs signalizēja par radušos plaisu starp augstskolās mācīto un to, kādas zināšanas un prasmes vēlamas, lai uzreiz sāktu veiksmīgi strādāt darba vietās un darba devējiem nevajadzētu ieguldīt laiku un līdzekļus papildu apmācībām. Piemēram, šādu studiju modeli plaši ievieš Nīderlandē – sākumā maģistra studijās, pēc tam arī bakalaura līmeņa studijās.
Darba vidē balstītu studiju modeli pielieto dažādu jomu speciālistu sagatavošanā – uzņēmējdarbībā, sociālajā darbā, medicīnā, pedagoģijā. Latvijā, starp citu, pirmais projekts bija medicīnas māsu sagatavošanā.
Šādu studiju rezultātā, kā liecina dažādu valstu pieredze, tiek sagatavoti jaunie speciālisti, kam ir lielāka konkurētspēja darba tirgū, salīdzinot ar “klasisku” augstāko izglītību ieguvušajiem. Viņi uzreiz spēj teorētiskās zināšanas pārbaudīt un pielietot praksē, viņiem ir reālās dzīves pieredze. Studenti ir daudz atvērtāki radošām idejām, inovatīvāki, koncentrējas uz profesijā nepieciešamām prasmēm. Studentiem ir arī lielāka vēlme dalīties ar savu pieredzi, kā arī iespējas saņemt informāciju no kursa biedriem, kuri arī strādā. Jaunie cilvēki vairāk studē patstāvīgi un ir prasīgāki studiju procesā.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Tā kā šādas studijas pasaulē ir kas samērā jauns, tad arī mācību modeļi ir dažādi. Mēdz būt kā Latvijā, kad studenti vienlaikus strādā un studē, bet mācības var organizēt arī tā, ka studijām augstskolā seko garāka prakse, tad atkal mācības, tad prakse utt. Arī laika sadalījums starp augstskolu un darba vietu atšķiras. Taču visur par studenta veiksmīgu sagatavošanu atbild gan augstskolas, gan darba devēji, kas strādā savstarpējā mijiedarbībā.
Kāda ir pirmā projekta “Mācītspēks” pieredze, un kādi ir pirmie rezultāti, par ko varam runāt? Studijas visu laiku notiek vienlaikus ar darbu skolās, bet programmas universitātes īsteno ciešā sadarbībā ar skolām. Piemēram, zināšanas par e-klasi, mācību plānošanu, normatīvajiem dokumentiem, kas ir ļoti praktiskas zināšanas, tiek apgūtas darba vietās ciešā sadarbībā ar mentoriem. Savukārt universitātēs studentu novērtēšanā tiek ņemtas vērā ne tikai akadēmiskās zināšanas, bet arī tas, kā tās tiek sasaistītas ar mācību procesu skolā. Savukārt universitātēs kopā ar studentiem tiek analizēti problēmu risinājumi, kas izmantoti skolās.
Jā, pagaidām ne visas problēmas ir atrisinātas. Informācijas par darba vidē balstītām studijām trūkst sabiedrībā, un arī skolas ne vienmēr izprot, kādi no tām būs ieguvumi un kā strādāt ar jaunajiem skolotājiem. Arī valsts atbalsts skolām, kas piedalās projektā un kur skolotāji ne tikai veic savu tiešo darbu, bet arī palīdz gatavot jaunos skolotājus, varētu būt lielāks. Piemēram, mentoram, bez kura šāds studiju modelis nav iespējams, finansējums pagaidām ir niecīgs, tāpēc atsaucība un motivācija kļūt par mentoru ir zema. Augstskolām trūkst arī normatīvo tiesību aktu, kas reglamentē šādas studijas. Tas gan ir saprotams, jo esam tikai ceļa sākumā, pagaidām meklējam labākos risinājumus, no kuriem tad vēlāk būs iespējams izraudzīties un apstiprināt labākos.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Latvijā darba vidē balstītas studijas pagaidām ir kas diezgan jauns un neierasts, tāpēc rezultātus korektāk varēsim analizēt pēc dažiem gadiem. Taču pirmās atsauksmes un vērtējumi ir cerīgi. “Mācītspēka” dalībnieku vidū veiktās aptaujas uzrāda ļoti augstu apmierinātību ar studijām – sākuma stadijā 95% studentu ir apmierināti ar savu dalību un pieredzi projektā. Augsts ir arī aptaujāto skolu direktoru vērtējums. 37% direktoru jauno skolotāju darbu novērtēja kā izcilu (10 balles), 60 procenti kā labu (7-9 balles), un tikai 3% kā viduvēju (5-6 balles). 98% direktoru vēlētos uzņemt skolās “Mācītspēka” dalībniekus arī nākamajā gadā.
Protams, ne jau visu varam zīmēt tikai gaišās krāsās, pastāv arī riski. Ja studenti un jaunie skolotāji īpaši pirmajos darba gados nesaņems mērķtiecīgu atbalstu, tad iespēja, ka viņi var pamest darbu skolā, ir liela. Piemērs mērķtiecīgam jauno skolotāju atbalstam ir projekta “Mācītspēks” ieviestais modelis, un tas būtu ieviešams ikvienā skolā. Un, ja šāds atbalsts būs, ir ļoti liela varbūtība, ka sagatavosim speciālistus, kas savu darba dzīvi saistīs ar skolu.
Ieva Margeviča-Grinberga, Dr. Paed.,Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātes asociētā profesore, vadošā pētniece
Kā rīkoties, ja bērns ir interneta agresors?
Kā dzīvot kvalitatīvi? Par kvalitatīvu dzīvi no medicīnas viedokļa
Līdz gada nogalei inflācija Latvijā varētu sasniegt 25 %
Eksperti: lai nodrošinātu Latvijas enerģētisko neatkarību, ir vairāk jāattīsta vietējie energoresursi
Ukrainas bēgļu atbalstam izveidots portāls www.majasbegliem.lv
Asociācija aicina palielināt valsts atbalstu iedzīvotājiem saules paneļu uzstādīšanā
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.