lv lv fr lv es es lv lv lt de nl sv lv sv lv sv lv lv de lv sq lv ru lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt sq lv hbs_lat lv de lv lv lv fr lv lv lv en lv lv lv ru lv lv lv lt lv lv nl lv lv lv lv lv lv lv lv de lv en vo lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Arhitektes Lidijas Hofmanes-Grīnbergas pases fotogrāfija
Avots: LVVA 2996. f., 7. apr., 32055. l.
Lidija Hofmane-Grīnberga 21 gada vecumā. Avots: LVVA 2996. f., 7. apr., 32056. l.
Lidija Hofmane-Grīnberga (1898–1983) – pirmā nozīmīgā arhitekte Latvijas arhitektūrā. Funkcionālisma un modernisma pārstāve Latvijas arhitektūrā. Projektējusi vairāk nekā 180 dzīvojamās ēkas un vairākus daudzdzīvokļu namus. 20.–30. gados pēc viņas projektiem būvētas Jumpravas, Aizkraukles, Lāčplēša, Dzērbenes, Neretas, Žagaru u. c. dzelzceļa staciju ēkas, izstrādājusi Rīgas centrālās dzelzceļa stacijas pārbūves projektu (1926). Latvijas Akadēmiski izglītoto sieviešu apvienības un Latvijas Arhitektu biedrības biedre.
1926. gada 21. martā apprecējusies ar savu studiju biedru, arhitektu Alfrēdu Otto Johanu Grīnbergu (1893–1940).
Ģimenē pavisam četri bērni, to vidū dēls Gregors (dzimis 1930. gada 13. augustā), meitas Ursula un Renāte (dzimušas 1932. gada 3. augustā).
Savu karjeru arhitektūrā sākusi Dzelzceļu virsvaldē. Pēc Lidijas Hofmanes-Grīnbergas projektiem 20.–30. gados būvētas Jumpravas, Aizkraukles, Lāčplēša, Dzērbenes, Neretas, Žagaru u. c. dzelzceļa staciju ēkas. Projektējusi vairākas divstāvu dzīvojamās ēkas dzelzceļa ierēdņu kolonijai Gulbenē (1925–1926) un izstrādājusi Rīgas centrālās dzelzceļa stacijas pārbūves projektu (1926).
Vēlāk atvērusi savu privāto arhitektūras biroju. Tikai divām sievietēm līdz Otrajam pasaules karam piederēja privātie arhitektūras biroji – L. Hofmanei-Grīnbergai un Elzai Melderei-Ziemelei. Hofmane-Grīnberga projektējusi vairāk nekā 180 dzīvojamās ēkas un vairākus daudzdzīvokļu namus, piemēram, daudzstāvu daudzdzīvokļu namus Brīvības ielā 161 (1934) un Krišjāņa Valdemāra ielā 97 (1937). Trīs Hofmanes-Grīnbergas projektētie nami – Kārļa Vatsona ielā 2 (1934), Meža prospektā 52 (1931) un 74 (1932) iekļauti vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļu sarakstā, tiem raksturīgas vienkāršas, kubiskas aprises.
Ieguvusi 2. godalgu par Meža kapu vārtu projektu.
Beigusi septiņu klašu Rīgas Lihtarovičas sieviešu ģimnāziju.
Raiņa bulvāris 19, Rīga
1914. gadā uzsākusi studijas Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras fakultātē.
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Studējusi Latvijas Universitātes Arhitektūras fakultātē. Ar 1924. gada 25. janvāra lēmumu piešķirts arhitekta grāds.
Tūlīt pēc studijām strādājusi kā arhitekte Dzelzceļa virsvaldē.
Pulkveža Brieža iela 7, Rīga
Pirms 1924. gada strādājusi arhitekta Arnolda Maidela privātajā arhitektu birojā kā palīdze. Birojs atradās Maidela dzīvoklī Pulkveža Brieža ielā 7-5.
Latvijas arhitektu biedrības biedre
Latvijas akadēmiski izglītoto sieviešu apvienība
Darbojusies Latvijas Akadēmiski izglītoto sieviešu apvienībā.
Rigasche Architekten Verein biedre
1939. gadā Lidija Hofmane-Grīnberga kopā ar vīru Alfrēdu Grīnbergu repatriējās. Viena no pēdējām zināmajām dzīvesvietām – Augsburga.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.