lv lv ilo nl nl ilo fr lv lv lv lv lv mg lv lv lv nl lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv lv it lv it lv lv th it lv it lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv de de de lv lv lv lv lv en sv fr de de fr fr fr lv fr en en en en en en lv fr en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv fr ru en en en en en lv fr ru en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en uk en en en en en hbs_lat en uk en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv uk en en en lv uk en en en lv en en en en lv en en en en lv lv lv lv it lv it lv it lv it lv lv it lv it lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv it lv lv it lv it lv lv lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it pt lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it fr lv it lv lv it lv lv it de en lv lv th lv lv pl
Pieteikt TAP slēgtās vides kontu
Tiesību akta projekta "Par apropriācijas palielināšanu budžeta resora “74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” programmā 02.00.00 “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
Lai apturētu straujo Covid-19 infekcijas izplatību un veselības nozares pārslodzi un mazinātu novēršamo mirstību, vienlaikus nodrošinot svarīgu valsts funkciju un pakalpojumu nepārtrauktību, ar Ministru kabineta 2021.gada 9.oktobra rīkojumu Nr.720 “Par ārkārtējās situācijas izsludināšanu” atkārtoti visā valsts teritorijā izsludināta ārkārtējā situācija no 2021. gada 11. oktobra līdz 2022. gada 11. janvārim. Pastāv liela neskaidrība par infekcijas izplatību arī pēc ārkārtējās situācijas beigām, tādēļ ir nepieciešams operatīvi reaģēt un piešķirt nepieciešamo finansējumu izstrādātiem atbalsta pasākumiem Covid-19 izraisītās krīzes seku mazināšanai un noteikto aizliegumu un ierobežojumu radīto zaudējumu kompensējošiem pasākumiem.
Saskaņā ar Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likuma 24.pantā noteikto pasākumus ar Covid-19 izplatību saistītā valsts apdraudējuma un tā seku novēršanai un pārvarēšanai finansē no budžeta finansētajām institūcijām iedalītajiem valsts budžeta un pašvaldību budžetu līdzekļiem. Ministru kabinets pēc pamatota ministriju pieprasījuma var pieņemt lēmumu par valsts apdraudējuma seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, kā arī par finansējuma piešķiršanu no valsts budžeta programmas 02.00.00 “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”.
Gadskārtējā valsts budžeta likumā budžeta resora “74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” 02.00.00 programmā “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem” plānots finansējums, lai nodrošinātu valsts pamatbudžeta apropriāciju līdzekļiem neparedzētiem izdevumiem saskaņā ar Ministru kabineta 2018.gada 17.jūlija noteikumiem Nr.421 “Kārtība, kādā veic gadskārtējā valsts budžeta likumā noteiktās apropriācijas izmaiņas” valstiski īpaši nozīmīgiem pasākumiem, valsts pamatbudžeta apropriācijās neparedzētiem izdevumiem katastrofu un dabas stihiju seku novēršanai un to radīto zaudējumu kompensēšanai un citiem neparedzētiem gadījumiem.
Likuma “Par valsts budžetu 2022.gadam” 53.pantā noteikts, ka finanšu ministram ir tiesības palielināt šajā likumā noteikto apropriāciju budžeta resora “74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” programmā 02.00.00 “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem” ar Covid-19 izplatību saistītā valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem un vienreizējām valsts budžeta investīcijām, palielināt šā likuma 8.pantā noteikto maksimālo valsts parādu 2022.gada beigās un paplašināt valdības rīcības pieļaujamās robežas valdības saistību izpildei, ja ir pieņemts attiecīgs Ministru kabineta lēmums un Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija piecu darba dienu laikā no attiecīgās informācijas saņemšanas dienas ir to izskatījusi un nav iebildusi pret apropriācijas palielinājumu.
Ministru kabineta rīkojuma projekta “Par apropriācijas palielināšanu budžeta resora “74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” programmā 02.00.00 “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”” (turpmāk – projekts) mērķis ir nodrošināt finansējumu Covid-19 seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem un vienreizējām valsts budžeta investīcijām. Projekts stājas spēkā tā parakstīšanas brīdī atbilstoši Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likuma 7.panta trešajā daļā noteiktajam.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Saistībā ar ārkārtējās situācijas izsludināšanu un pieņemtajiem epidemioloģiskās drošības pasākumiem, kas veicami, lai ierobežotu Covid-19 infekcijas izplatību, Ministru kabinets jau ir lēmis par atsevišķiem atbalsta pasākumiem, kuru nodrošināšanai arī 2022.gadā būs nepieciešams papildu finansējums, piemēram, 25,0 milj. euro atbalsta sniegšanai darba devēju nodarbināto, pašnodarbināto personu, individuālo komersantu un patentmaksātāju atlīdzības kompensēšanai un Covid-19 krīzes skarto uzņēmumu apgrozāmo līdzekļu plūsmas nodrošināšanai 2022.gada sākumā un 30,1 milj. euro pabalsta izmaksai 20 euro mēnesī laikposmā no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. martam Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likuma 74. panta pirmajā daļā noteiktajām personām.
Bez tam, ir sagaidāmi papildu pieprasījumi no nozaru ministrijām saskaņā ar līdz šim pieņemtajiem Ministru kabineta konceptuālajiem lēmumiem saistībā ar izstrādātiem atbalsta pasākumiem Covid-19 izraisītās krīzes seku mazināšanai un noteikto aizliegumu un ierobežojumu radīto zaudējumu kompensējošiem pasākumiem.
Lai atbilstoši situācijai varētu nekavējoties nodrošināt nepieciešamo finansējumu izstrādātiem atbalsta pasākumiem Covid-19 izraisītās krīzes seku mazināšanai un noteikto aizliegumu un ierobežojumu radīto zaudējumu kompensējošiem pasākumiem, kā arī 2021.gadā uzsākto vienreizējo valsts budžeta investīciju pabeigšanai, Finanšu ministrija ir sagatavojusi Ministru kabineta rīkojuma projektu, paredzot palielināt apropriāciju  budžeta resora “74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” programmā 02.00.00 “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem” 300 000 000 euro apmērā. Minētais finansējums tiks piešķirts atbilstoši faktiskajai nepieciešamībai.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
1.2. valsts speciālais budžets
2.2. valsts speciālais budžets
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
5. Precizēta finansiālā ietekme
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
2022.gadam finansējums budžeta resora “74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” programmā 02.00.00 “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem” norādīts atbilstoši likumā “Par valsts budžetu 2022.gadam” apstiprinātajam.
Palielinot apropriāciju par 300,0 milj. euro, attiecīgi palielināsies valsts konsolidētā budžeta finansiālais deficīts.
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Latvijas ekonomiku un publiskās finanses turpina skart Covid-19 pandēmija, kas ir izraisījusi būtiskas izmaiņas līdz šim īstenotajā uz ekonomiskajā ciklā sabalansēta budžeta veidošanu balstītajā fiskālajā politikā. 2020.gadā ES tika aktivizēta Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula, kas ES dalībvalstīm ļāva palielināt vispārējās valdības budžeta deficītu 2020.gadā tik, cik ir nepieciešams Covid-19 pandēmijas izsauktā ekonomikas kaitējuma mazināšanai. ES fiskālās politikas regulējums arī 2021.gadā ļauj atkāpties no iepriekš noteiktajiem deficīta mērķiem. Fiskālās disciplīnas likuma 12.pants paredz līdzīgu iespēju atkāpties no 0,5% strukturālā deficīta ievērošanas nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. ES vispārējās izņēmuma klauzulas aktivizēšana bija pamats tam, lai aktivizētu Fiskālās disciplīnas likuma 12.pantā noteikto atkāpes nosacījumu. Izstrādājot likumu “Par valsts budžetu 2022.gadam”, Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā ir noteiktas plašākas iespējas atkāpties no Fiskālās disciplīnas likuma skaitliskajiem fiskālajiem nosacījumiem.
EK ir paziņojusi par vispārējās izņēmuma klauzulas saglabāšanu 2022.gadā, un to, ka vidējā termiņā EK atbalsta pakāpenisku budžeta deficīta samazinājumu, Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likuma 33.pants ir papildināts ar jaunu otro daļu, nosakot, ka, izstrādājot likumprojektu “Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2022., 2023. un 2024. gadam” un likumprojektu “Par valsts budžetu 2022.gadam” un izpildot minētos likumus, netiek piemēroti Fiskālās disciplīnas likuma 7.panta trešās daļas un 9., 10. un 13.panta nosacījumi, bet tiek piemēroti saskaņā ar Padomes 1997.gada 7.jūlija regulas (EK) Nr.1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu 5.panta otro daļu izdotā atzinuma nosacījumi.
Šis regulējums paredz, ka likumprojekta “Par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2022., 2023. un 2024.gadam” un likumprojekta “Par valsts budžetu 2022.gadam” izstrādē un izpildē netiek piemēroti Fiskālās disciplīnas likuma fiskālie nosacījumi, tā vietā piemērojot ES Padomes rekomendācijas fiskālās politikas jomā.
EK 2021.gada 2.jūnija fiskālās politikas rekomendācijas (ES Padome šīs rekomendācijas pieņēma šā gada 18.jūnijā) 2022.gada budžeta sagatavošanā atšķirībā no 2021.gada, kad no EK un Padomes puses tika pieļauta vispārējās valdības deficīta palielināšana tādā apmērā, kas nepieciešams Covid-19 krīzes mazināšanai, paredz jaunus nosacījumus:
Kārtējie izdevumi. Ir jākontrolē nacionāli finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums. EK nacionāli finansētos primāros kārtējos izdevumus definē kā vispārējās valdības budžeta izdevumus, no kuriem atskaitīti parāda apkalpošanas izdevumi, kapitālie izdevumi, kārtējie ES fondu izdevumi (ES budžeta daļa), kā arī Covid-19 ārkārtas atbalsta izdevumi. Savukārt pieļaujamais izdevumu pieaugums kārtējā gadā tiek noteikts, balstoties uz iepriekšējā gada kārtējo izdevumu apmēru, kas ņem vērā 10 gadu vidējā potenciālā IKP pieaugumu, IKP deflatoru un diskrecionāros ieņēmumu pasākumus;
Covid-19 atbalsta pasākumi. Covid-19  ārkārtas vienreizējie pasākumi ir finansējami uz deficīta pieauguma rēķina atbilstoši nepieciešamībai bez kvantitatīva ierobežojuma;
Investīcijas. Nacionāli finansēto investīciju apjomu 2022.gadā ir jāsaglabā 2021.gada apjomā. Faktiski nav noteikti ierobežojumi šī apjoma palielināšanai virs 2021.gada līmeņa, ja vien tie ir vienreizēji projekti, kas tiek pabeigti vidējā termiņā.
Vienlaikus pašreizējā brīdī pastāv liela nenoteiktība par fiskālo nosacījumu darbību 2023.gadā un turpmākajos gados. Vispārējā izņēmuma klauzula ar augstu varbūtību tiks atcelta 2023.gadā, bet saglabājas neskaidrība par to, kāda būs deficīta samazināšanas trajektorija un vai Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumi līdz tam laikam netiks grozīti.
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
© Valsts kanceleja 2021
TAP portāla lietotāju atbalsta dienests
tālr.: 67082960, e-pasts: tap.atbalsts@mk.gov.lv