lv lv fr en en fr lv lv et lv lt lv fr lv lv lv lv en lv lv lv en fr lt lv lv nl nl lv lv ms lv lv lv lv lv nl lv lv lv lt en fr sl lv en de fr fr fr lv en lv en lv lv lv lv lv lv hbs_lat en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv
Ko ir svarīgi zināt par psihoterapiju: 10 punkti | Hipnoterapija.lv
Fakti un mīti par Hipnozi
Ko jāzina par saules gaismu un d-vitamīnu
Nepareizas brokastis vai to trūkums
Produktu etiķetes zināt, ko pērkat
Glikozes-fruktozes sīrups un bites
Kā jūs varat zaudēt svaru izmantojot hipnozi?
Udens, veseliba un svara kontrole
Dažādu prakses gadījumu piemēri
Hipnoze grūtniecībai un dzemdībām
Stress un nemiers –hipnoze palīdz tikt ar tiem galā
Mītu par hipnozi izkliedēšana
Hipnozes pielietošana, lai sasniegtu izmainītu apziņas stāvokli
Kognitīvi biheiviorālā hipnozes terapija un dzīves kvalitātes uzlabošana
Psihoterapija - tas ir ilgstošs process
Ko ir svarīgi zināt par psihoterapiju: 10 punkti
Ko ir svarīgi zināt par psihoterapiju: 10 punkti
Tiem, kas nekad nav vērsušies pēc psiholoģiskas palīdzības, psihologu un psihoterapeitu darbs var likties noslēpumains un biedējošs. Trīs speciālisti ir nolēmuši atspēkot dažus visstabilākos un izplatītākos mītus. Par to, ka mums būtu labi zināt par psihoterapiju, stāsta klīniskais psihologs Stefānija Smita no Kolorādo, klīniskais psihologs, Fullera skolas profesors Raians Hovs un Amerikas psiholoģijas asociācijas pētnieciskā darba izpilddirektora palīgs Linna Bafka.
Psihoterapeits– nav tā persona, kas sniedz padomus Nerēķinieties dzirdēt no viņa, ka jums vajag izšķirties vai atbrīvoties no darba un tamlīdzīgas rekomendācijas. "Patiesībā mūsu darbs ir palīdzēt cilvēkam labāk iepazīt sevi un sākt citādi domāt, uzvesties un paskatīties uz pasauli no cita skatu punkta, - saka Stefānijas Smita. - bet nevis dot padomus". Protams, psihoterapeits var pastāstīt jums par stratēģijām, kas palīdz tikt galā ar tādām problēmām, kā depresija, trauksmainība, bipolārie traucējumi. Bet tajā, kas attiecas uz lēmumiem, kas nosaka jūsu dzīvi, viņš uzstājas drīzāk kā palīgs. "Vai tiešām jūs ejat pie psihoterapeita tādēļ, lai nodotu viņam varu pār sevi? Vai tomēr jūs gribat iegūt varu pār sevi"? - vaicā Raians Hovs.
Viņi paši apmeklē psihoterapeitus
"Es nekad neesmu uzticējies psihoterapeitam, kas pats nav izgājis psihoterapiju", - saka Hovs. Psihoterapeitu vairākums palaikam iziet pašterapiju savas karjeras vienā vai otrā posmā.
Psihoterapeiti strādā ne tikai ar garīgajiem traucējumiem "Šis ir viens no visizplatītākajiem maldiem, ka psihoterapeitu klienti – ir tikai cilvēki ar psihiskajiem traucējumiem, - skaidro Haijes. - Klienti nāk pie mums ar visdažādākajām problēmām, kas nebūt nav saistītas ar kādu diagnozi. Taču, ja traucējums tomēr ir diagnosticēts, jums nav ko kaunēties, tieši tāpāt, kā jūs nekautrējaties stāstīt ārstam par jebkādām citām problēmām ar veselību". Kad cilvēks pārdzīvo iekšēju cīņu, tomēr vēl nav tās pārmērīgi nomākts, viņš parasti neredz jēgu griezties pie psihoterapeita. "Patiesībā, ja jūs jūtat, ka esat iegrimuši problēmās un nevarat ar tām tikt galā, ja jūs esat nomākti, ir iemesls pakonsultēties ar speciālistu", - ir pārliecināta Linna Bafka.
Psihoterapeits neizstāstīs jūsu noslēpumus trešajām personām "Konfidencialitāte ir likums numur viens, - saka Raians Hovs. - Es ātri zaudēšu savu licenci, ja sākšu apspriest savus klientus ar paziņām vai radiniekiem". Psihoterapeiti var pārspriest dažus gadījumus šaurā kolēģu lokā, kur viens otram uzticas. "Mēs rīkojam tādas tikšanās regulāri, kāds reizi nedēļā, kāds reizi mēnesī, - stāsta Smits. - Stāstām par grūtajem gadījumiem, uzklausām kolēģu uzskatus. Bet nekādu informāciju, kas ļauj identificēt klientu, mēs nepaziņojam".
Psihoterapeiti nemeklē tīmeklī informāciju par jums
"Tā būtu robežu un konfidencialitātes principa pārkāpšana”, - skaidro Smits. Viņi strādā ar to informāciju, kuru jūs tiem pasniedzat, un neprasīs, kā jūs izskaidrosiet "to bildi" soctīklos, kuru jūs nesen ievietojāt. "Es nekad "neguglēšu" informācijas meklējumos par klientu, mans princips - terapijas procesu ierobežo mana kabineta telpas", - apstiprina Hovs.
Tiekoties psihoterapeits «neatpazīst» jūs, ja jūs pirmais viņu nesveicināt
Jums ir satikšanās ir restorānā, un aiz kaimiņu galdiņa pēkšņi sēž jūsu psihoterapeits. Varat nebaidīties, ka viņš pienāks un sacīs: "Labvakar! Prieks redzēt, ka jums viss kārtībā"! "Psihoterapeitam nav jāparāda, ka viņš ir pazīstams ar jums, ja jūs paši neizdarīsiet pirmo soli. Bet arī šajā gadījumā viņš neatklās apkārtējam, ka ir jūsu psihoterapeits, ja jūs paši nepateiksiet par to", - skaidro Linna Bafka.
Galvenais veiksmīgai terapijai– atrast «savu» psihoterapeitu
"Visslavenākais, visautoritatīvākais psihoterapeits pasaulē nepalīdzēs vai maz palīdzēs jums, ja jums nebūs ar viņu saskaņa, - saka Smits. - Saskaņa - viens no galvenajiem panākumu faktoriem. Kā rāda pētījumi, tas ir pat svarīgāk, nekā terapijas metode, terapeita kvalifikācija, terapijas ilgums un pārējais". Kā saprast, ka jūs esat atraduši "savu" terapeitu? "Šajā gadījumā jūs jutīsiet, ka jūs dzird, saprot, ciena, pieņem un jūs esat drošībā. Kaut arī pats par sevi psihoterapijas process var būt ne visai viegls", - skaidro Linna Bafka.
Ar vienkāršu klienta klātbūtni nepietiek – viņam ir akrīvi japiedalās terapijas procesā Brīžiem, dodoties pie psihoterapeita, klienti domā, ka viss, kas no tiem vajadzīgs, ir apmeklēt seansus. Apmēram tā, kā viņi ierodas pie ārsta ar gaudām uz spēcīgām iesnām un aiziet ar zāļu recepti. "Ja cilvēks atnāk pie mums ar uzstādījumu "atrisināsiet manas problēmas", viņš spēcīgi vilsies", - saka Hovs. Psihoterapija ir neiespējama bez klienta un terapeita sadarbības, pasīvas rezultāta gaidas neko nesniegs.
9.Viņi nav visziņi "Nereti cilvēki uzskata, ka psihoterapeitiem piemīt spēja lasīt klienta dvēseli. Bet tas nav tā, - brīdina Linna Bafka. - Mēs esam ieguvuši speciālu izglītību, mums ir noteikta cilvēciskās dabas, uzvedības, emociju izpratne, un ar šo zināšanu palīdzību mēs varam analizēt situāciju, kurā nokļuvis mūsu klients. Mēs nevaram kā burvis ieskatīties viņa dvēselē, sapratne - tas ir process".
Tas nav viegls darbs Pieņemt vairākus klientus dienā, palīdzēt tiem tikt galā ar smagiem pārdzīvojumiem un traumām – tas viss pieprasa lielas garīgās pūles. "Jā, kad tu stundu pēc stundas, dienu pēc dienas, iedziļinies cilvēciskajās drāmās, pēc tam brīžiem nepietiek spēka personīgajai ģimeni, - atzīmē Stefānija Smita. - Bet ar to var iemācīties ”tikt galā”. "Mēs esam profesionāli noslēpumu glabātāji, - saka Hovs. - Ar laiku šī nasta sāk spiest plecus arvien vairāk. Tādēļ mums arī ir vajadzīgi savi terapeiti, ar kuriem mēs varam atklāti parunāt". Un tomēr viņi jūt lielu apmierinājumu par savu darbu. "Es redzu, ka psihoterapija strādā. Klienti iegūst jaunu skatienu uz lietām, jaunus uzvedības modeļus. Viņi sāk labāk tikt galā ar dzīvi, vai tā būtu attiecību vai darba joma" , - saka Bafka. "Es vienkārši mīlu cilvēkus, - atzīstas Stefānijas Smita. - Man patīk dziļāk izprast tos, lūk arī viss mans noslēpums. Man viņi ir bezgalīgi interesanti". "Es ar apbrīnu novēroju savu klientu iekšējo izaugsmi", - pievieno Hovs.
© Copyright 2008-2018 by ZaneSiliņa.Bez šīs Interneta lapas īpašnieka atļaujas šeit izvietoto materiālu jebkura veida izmantošana ir aizliegta. All rights reserved.
Baltijas Ēriksona Klīniskās un Eksperimentālās Hipnozes biedrība.