lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv en fr en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv et lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Seminārs par noziegumos cietušajiem apvieno dažādu nozaru pārstāvjus – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Amālija, Amēlija
andra.ozola@zz.lv - 12.02.2022 - 17:47
22.februārī no pulksten 10 līdz 16 gaidāms tiešsaistes seminārs un ekspertu diskusija Eiropas dienā noziegumos cietušajiem.
Pērn tas pulcēja dažādas valsts, pašvaldību un nevalstiskās organizācijas, kā arī citas iestādes, dienestus un interesentus – kopā ap tūkstoti dalībnieku. Vienojošas aktualitātes – noziegumos cietušo atbalsta – kontekstā bija iespēja uzzināt citam par cita darbību, informē semināra rīkotāji.
Semināra organizatoru pārstāvji – biedrības “Skalbes” direktors Raivo Vilcāns un Atbalsta tālruņa noziegumos cietušajiem 116006 vadītāja Santa Laimiņa piekrita dalīties secinājumos par pagājušo gadu un ieskicēt šā gada semināra saturu. Seminārs ar diskusiju piesaista arī ar cietušo jomu nesaistītu interesentu uzmanību sabiedrībā.
Kādi ir semināra iemesli un mērķi? Laikam ne jau tikai atzīmēt Eiropas dienu noziegumos cietušajiem?
Raivo Vilcāns: Šis seminārs ir svarīgs, lai ikviens varētu uzzināt aktuālu informāciju par noziegumiem – gan parasti cilvēki, gan speciālisti, ar mērķi pēc iespējas vairāk pasargāt cilvēkus no kļūšanas par noziegumu upuriem un arī veicināt jau esošo noziegumu upuru pilnvērtīgu rehabilitāciju pēc nozieguma, kas nozīmē nepieciešamā atbalsta saņemšanu, lai viņi var atgriezties sabiedrības procesos pēc šī nozieguma.
Plašāks mērķis izriet arī no Eiropas Savienības kopējā mērķa, proti, tā ir diena noziegumos cietušajiem, kura savā būtībā simbolizē to, ka ikvienam cietušajam pastāv grūtības sasniegt savu tiesību aizsardzību un arī vajadzības, kas rodas cietušā ceļā.
Nozieguma upura stāvoklis ietver daudz psiholoģiskas, organizatoriskas, juridiskas, sociālās, finansiālas un citas vajadzības, kuras ne vienmēr tiek sniegtas noziegumos cietušajam. Cietušais var būt neziņā, kur vērsties vai arī pieejamās atbalsta iespējas kādu individuālu iemeslu dēļ var būt nepieejamas konkrētās situācijās.
Tātad ir arī starptautiskie mērķi?
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Raivo Vilcāns: Jā, Eiropas Savienības cietušo direktīva, kura savā būtībā aizstāv sešas cietušā tiesības vai vajadzības, kuras dalībvalstīm ir jānodrošina, tostarp arī Latvijai. Tās ir – tiesības tikt saprastam, tiesības uz informāciju un atbalstu, tiesības uz juridisko interešu aizsardzību, tiesības uz aizsardzību no sekundārās viktimizācijas jeb atkārtotas upura pakļaušanas nozieguma traumatiskajām sekām, tiesības uz konfidencialitāti un tiesības uz kaitējuma atlīdzību jeb kompensāciju. Šī direktīva ir spēkā esoša un tā īsteno cietušo tiesību aizsardzību tāpēc, ka tā ir problēma ne tikai Latvijā, tā ir problēma arī visnotaļ attīstītās Rietumeiropas valstīs. Arī tur cietušie saskaras ar grūtībām pat, ja sociālā atbalsta sistēma ir daudz spēcīgāka.
Cik sen tādu sākāt rīkot?
Raivo Vilcāns: Pirmais seminārs bija 2018.gadā, un tas noritēja daudz mazākā apjomā. Pēc tam bija pārtraukums, jo mums nebija finansējuma, lai to organizētu. Un attiecīgi pēdējais un lielākais bija pagājušogad, kurā jau bija ap tūkstoti cilvēku iesaistīti. Piedalījās daudzi dažādu nozaru pārstāvji, kuru darbībai ir saistība ar cietušo tiesībām. Noziegumos cietušo vajadzības ir ļoti, ļoti dažādas, un tās nav kādas vienas iestādes kompetencē.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Pēc kā izvēlas semināra tēmas? Vai tajā ir nozīme statistikai no atbalsta tālruņa 116006?
Raivo Vilcāns: Statistikai no atbalsta tālruņa ir visnotaļ liela nozīme, ņemot vērā, ka atbalsta tālrunis ir tas punkts, kur uzrodas citur nepamanīts cietušais. Piemēram, policijā gadās, ka kāds iesniegums objektīvu vai dažkārt neobjektīvu iemeslu dēļ netiek izskatīts, tad uz cietušo tālruni mēdz zvanīt tādi cietušie, no kuriem 90% zvanītāju vispār nav vērsušies tiesībsargājošās iestādēs. Visbiežāk tā ir ģimenes vardarbība, bet ir arī citi gadījumi. Un tieši uz tā bāzes mēs arī veidojam semināru ar mērķi vēstīt tās noziedzības kategorijas un cietušo vajadzības, kuras nav pietiekami apzinātas.
Kas ir šā gada aktualitāte? Kādas tēmas varētu būt?
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Santa Laimiņa: Šā gada tēmas turpina iepriekšējā gadā uzsāktās. Tās ir – vardarbība ģimenē, kaitējuma atlīdzība vai izlīgums, cilvēktiesības, darba vides noziegumi, noziegumi internetā un ekonomiskie noziegumi (krāpšanas).
Vai ir kāda statistika? Cik zvani bijuši uz tālruni pagājušā gada laikā? Kādi ir biežākie notikumi?
Santa Laimiņa: Pagājušogad pavisam bijušas vairāk nekā trīs tūkstoši sarunu ar cietušajiem, no tām 1374 – pa tālruni noziegumos cietušajiem 116006 un vēl 1853 sarunas – čatā mājaslapā “cietušajiem.lv”. No visiem, kas meklējuši atbalstu, sievietes bijušas 61% no zvanītajiem un 39% – vīrieši. Visbiežāk pēc atbalsta klienti vērsušies latviešu valodā – 72% no konsultācijām, savukārt krievu valodā – 28% no visām konsultācijām.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Raivo Vilcāns: Izplatītākās ir trīs kategorijas – ģimenes vardarbība, miesas bojājumi un krāpšanas. Krāpšanu apjoms pēdējā laikā ir krietni audzis saistībā ar attālinātajiem pakalpojumiem, proti, biežāk zvana telefonkrāpnieki vai notiek cita veida krāpniecība internetā. Tas loģiski saistīts ar to, ka pandēmijas ierobežojumu ietekmē arī daļa mūsu dzīves pārgājusi uz internetu.
Vai tendences atšķiras pa gadiem?
Raivo Vilcāns: Šīs trīs kategorijas dominē gadu no gada. Diemžēl ģimenes vardarbības gadījumas gadu no gada esam ar vieniem no augstākajiem rādītājiem Eiropas Savienībā, un tieši tādēļ šī tēma ir pastāvīgi aktuāla, neskatoties uz centieniem ieviest papildu aizsardzības iespējas. Par miesas bojājumiem, kas iegūti ārpus ģimenes, jāpiebilst, ka šī problēma ir izplatīta galvenokārt starp vīriešiem. Krāpniecībā, pēc mūsu datiem, par upuriem kļūst jebkurš, neatkarīgi no vecuma un dzimuma.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Kas ir aicināti piedalīties seminārā – vai tikai organizācijas vai arī plaša sabiedrība?
Raivo Vilcāns: Organizāciju ir visai daudz, kuras aptver savu nišu. Ir grūti pat visas uzskaitīt. Cietušo joma ir starpdisciplināra, tas nozīme, ka tajā ir dažādu nozaru pārstāvji, kā piemēram, juristi, psihologi, sociālie darbinieki. Ārpus tiesvedībām ir svarīgi, kā cilvēks pēc kļūšanas par nozieguma upuri atgriežas sabiedrībā, jo smagi noziegumi spēj radīt ilgstošas, ilggadējas sekas, kas liedz cilvēkam dzīvot pilnvērtīgu dzīvi.
Iepriekšējā seminārā starp klausītājiem vairākumā bija profesionāļi, bet jānorāda, ka informācija, kas tiek pasniegta, ir vērtīga arī parastam klausītājam. Kā klausītājus aicinām visus interesentus.
Kādas ir atsauksmes par pērno semināru? Un kādi bija secinājumi pašiem?
Raivo Vilcāns: Spriežot pēc iepriekšējā gada dalībnieku aptaujas rezultātiem, daudzu nozaru speciālisti atzina šo semināru par kvalitatīvu, pauda, ka viņi guvuši daudz vērtīgas informācijas savam turpmākajam darbam. To mēs konstatējam profesionālajā līmenī.
Uz agrākās pieredzes fona pērn bija unikāls Latvijā nebijuša apjoma seminārs, kur dažādu nozaru pārstāvji arī paši atzina, ka viņiem nebija tik labi zināms par to, ko dara citi. Šāda veida pasākums ir bijis viennozīmīgi vērtīgs profesionāļiem, un arī tie cilvēki, kas piedalījās kā klausītāji, guva ļoti daudz vērtīgas informācijas, un dažos gadījumos viņi pat uzzināja par citu noziedzīgo nodarījumu specifiku.
Ir daudz organizāciju, kuras labi dara savu darbu, bet mēs varam nezināt pat par otras organizācijas eksistenci un par to, ka viņi dara šo labo darbu. Tāpēc seminārs ir mērķēts arī uz pašiem speciālistiem, kur viņi var gūt informāciju par citu darbu, un, iespējams, arī savstarpēji sadarboties.
Ne tikai starp runātājiem, bet arī starp klausītājiem vairākumā bija profesionāļi, bet viss var mainīties, jo informācija, kas tiek pasniegta ir vērtīga arī parastam klausītājam.
Vairāk par semināru: https://www.facebook.com/events/699581394537929/
Lai reģistrētos dalībai šā gada tiešsaistes seminārā “Zoom” platformā, jāaizpilda reģistrācijas anketa: https://ej.uz/cietusajiem2022. Ikvienam interesentam būs iespēja sekot līdzi semināram tiešraidē “Skalbes” Facebook lapā https://www.facebook.com/skalbes, tajā skaitā rakstiskā veidā uzdot jautājumus ekspertiem.
Eiropas Padome 1990.gada 22.februārī izdeva Cietušo hartu, kas noteica noziegumos cietušo tiesības. Lai apzinātu cietušo intereses, vajadzības un ar to saistītās problēmas, kā arī veicinātu turpmāku noziegumos cietušo situācijas uzlabošanu un starpinstitūciju sadarbības uzlabošanu, Eiropas Savienības dalībvalstīs ik gadu 22.februāri tiek atzīmēta Eiropas diena noziegumos cietušajiem.
Asā hronika Citas ziņas
Otrdien Jelgavā aizturēts dzērājšoferis un vairāki ātruma pārkāpēji
Jelgavā uzņēmumu pieķer kabeļu dedzināšanā
Trīs vīrieši sešās dienās nozog navigācijas ierīces 195 185,32 eiro vērtībā; kriminālprocess nodots kriminālvajāšanai
Šoferis bez tiesībām reibumā aizmieg pie stūres un saskrienas ar citu autovadītāju bez tiesībām
“Latvijas pasts” brīdina par krāpniekiem
Uz elektroskrejriteņa ved pasažieri
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Vai Latvijā ir nopērkami mazlietoti BMW, kas tiešām kalpos ilgi?
Sagatavojiet savu dārzu ziemai ar Kärcher instrumentiem
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.