lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pl eu sl lv ru lv lv lv pl lv de lv lv lt eu sl lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv en sv lt en lv fi lv lt en en lv en lv lv lv de lv lv en lv lv en lv sv lv en ru lv en lv lv lv lv en sv lv en lv lv lv ru sv lv lv en lv lv lv lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Annas Lāces vēstule (pirmā daļa)
Režisores un teātra pedagoģes Annas Lācis (1891–1979) vēstule aktrisei un kultūras darbiniecei Martai Silai un viņas meitai Dagnijai 1963. gada 29. martā.
Ļoti gribētos personīgi izrunāties, bet drusku pa tālu –
Ļoti priecājos par Tavu vēstuli –
Mīļais draugs, tagad ārstējos – dur visādus vitamīnus sakarā ar acīm un deru zāles. Tagad jau esmu tik tālu, ka Reihs mani vakar aizveda taksī uz Dailes teātri – teātrī “Mилый лжeц”. Lieliski spēlē aktrise Stepanova ari Ktorovs nav slikts. Māra (mazmeita) ir Maskavā un skrien katru vakaru uz kādu izrādi – dabūju viņai šodien no Māris Liepa – KpeMлeBckoM дBopцe cъeздoB – biļeti uz “Raimondu”. Redzēs brīnišķīgo arhitektūru. Es pate ar Reihu [..]
Vēstulē minētās personas un darbi:
* Luga “Mилый лжeц” (“Mīļais melis”) ir amerikāņu dramaturga Džeroma Kiltija (Jerome Kilty, 1922–2012) 1957. gadā sarakstīta komēdija, kas 20. gadsimta 60. gados arī PSRS guva lielu popularitāti. 1963. gadā Maskavas Dailes teātrī tika iestudēta šī luga Anatolija Efrosa (AHaToлий Эфpoc, 1925–1987) režijā, lomās bija aktrise Angelīna Stepanova (AHreлиHa CTeпaHoBa, 1905–2000) un Anatolijs Ktorovs (AHaToлий KTopoB, 1898–1980).
* Mazmeita Māra: režisore Māra Ķimele (1943), kura 20. gadsimta 60. gados mācījās Maskavas Teātra mākslas institūtā.
* Latviešu baleta mākslinieks un kinoaktieris Māris Liepa (1936–1989).
* Austriešu ebreju izcelsmes režisors un teātra teorētiķis Bernhards Reihs (Bernhard Reich, 1894–1972) bija Annas Lāces vīrs.
* "ПoBopoT kлючa" ("Atslēgas pagrieziens") ir čehu izcelsmes franču rakstnieka Milana Kunderas (Milan Kundera, 1929) 1962. gadā sarakstītā luga. Tika iestudēta Majakovska vārdā nosauktajā Maskavas teātrī Borisa Tolmazova (Бopиc ToлMaзoB, 1912–1985) režijā. Galvenajās lomās spēlēja aktieris Maksim Štrauhs (MakcиM ШTpayx, 1900–1974) un viņa sieva aktrise Judifa Glizere (Юдифb Глизep, 1904–1968).
* Franču dramaturs, rakstnieks, esejists Romēns Rolāns (Romain Rolland, 1866–1944).
* Andreja Upīša (1877–1970) drāma “Mirabo” izdota 1926. gadā komanditsabiedrībā “Daile un Darbs”, pirmoreiz iestudēta tajā pašā gadā Dailes teātrī, pirmizrāde 11. martā, savukārt luga “Žanna D’arka” izdota 1930. gadā Anša Gulbja izdevniecībā, pirmoreiz iestudēta tajā pašā gadā Nacionālajā teātrī, pirmizrāde 8. martā.
Par godu Upīša 85. jubilejai abas izrādes piedzīvo jaunus iestudējumus 1962. gadā: "Žanna D’arka" Drāmas teātrī Alfreda Amntmaņa-Briedīša (1885–1966) režijā un "Mirabo" Dailes teātrī Eduarda Smiļģa (1886–1966) režijā.
* Krievu dzejnieks Jevģenija Jevtušenko (EBreHий EBTyшeHko, 1932–2017), kas 20. gadsimta 50. gadu beigās un 60. gados simbolizēja atkusni mākslā un literatūrā.
Informāciju sagatavoja Ruta Kurpniece un Ilze Ļaksa-Timinska
Režisore, aktrise, skatuves mākslas teorētiķe Anna Lāce
Režisore, aktrise, skatuves mākslas teorētiķe Anna Lāce (varianti: Anna Lācis, Asja Lācis, dzimusi Anna Liepiņa). Portrets. Fotogrāfs nezināms.
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_65143N
Dzimus Rīgas apriņķa Ķempju, vēlākā Līgatnes pagastā.
Jūlijs Lācis - Bijušais vīrs
Māra Ķimele - Mazmeita
Annas Ķeniņas meiteņu ģimnāzija
Tērbatas iela 15/17, Rīga
Beigusi V. Behtereva Psihoneiroloģisko institūtu Pēterburgā
Beigusi F. Komisarževskas teātra studiju
A. Lunačarska Valsts teātra mākslas institūts
Malyy Kislovskiy Pereulok 6, Maskava
Beigusi A. Lunačarska Valsts Teātra mākslas institūta aspirantūru
Režisore bērnu estētiskās audzināšanas studijā Orlā
Tautas augstskolas dramatiskās studijas vadītāja
Režisore Rīgas Arodbiedrību centrālbiroja klubā
Žurnāls "Skatuve un Dzīve"
Lugu iestudējumi Maskavas Valsts latviešu teātrī "Skatuve"
Rietumapgabala latviešu kolhozu teātra Smoļenskā vadītāja
Lāčplēša iela 4, Valmiera
Valmieras teātra režisore (1948–1957; no 1950. gada galvenā režisore).
Staļinisko represiju rezultātā 1938. gada 12. janvārī arestēta un izsūtīta uz Kazahijas PSR.
Arestēta un izsūtīta uz Kazahijas PSR
Latvijas Padomju rakstnieku savienība
Krišjāņa Barona iela 12, Rīga
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.