lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv en ca en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ca fr lv lv lv lv nl lv fi es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Kā risināt konfliktu starp lauksaimniekiem un zosīm? – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Modra, Francis, Dmitrijs
andra.ozola@zz.lv - 13.04.2022 - 12:04
Gita Strode: “Visefektīgāk postījumus iespējams novērst, putnu viesošanās vietās atstājot papuves un zālājus, kurās tie var baroties bez cilvēku traucējumiem”
Mainoties lauksaimniecības zemju lietošanas veidam, tajā skaitā, pārveidojot zālājus par aramzemēm un veidojot lielākas vienlaidus lauku platības, savvaļas puni labprāt izvēlas barošanos kultūraugos. Pagājušā gadsimta vidū savvaļas zosu skaits Eiropā bija samazinājies līdz minimumam pārmedīšanas un dabisko biotopu izzušanas dēļ, taču, ieviešot aizliegumus un stingrus putnu aizsardzības pasākumus, vairākas zosu sugu populācijas ir atjaunojušās. Taču tas palielina migrējošo zosu radīto postījumu pieaugumu sējumos. Jau trešo gadu Dabas aizsardzības pārvalde lauksaimniekiem atkal izsniedz atļaujas pret postījumu nodarītājām vērsties arī ar letālās atbaidīšanas metodi, kas gan problēmu nerisina.
Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Ornitoloģijas laboratorija pērn sadarbībā ar Dabas aizsardzības pārvaldi veica Latvijas zosu populācijas izpēti. Ornitoloģijas laboratorijas putnu populācijas pētniece diplomēta bioloģe Antra Stīpniece stāsta, ka zosis ir ūdensputnu grupa, kurā daļa sugu, pateicoties aizsardzības pasākumiem, spējusi no 20. gadsimta vidū pārmērīgi medītām un tādēļ noplicinātām un sarūkošām populācijām pārvērsties tādās, kas pēdējos 20 gados piedzīvo strauju skaita palielināšanos. A.Stīpniece norāda, ka daļa pieauguma izskaidrojama ar putnu barošanās paradumu maiņu no dabiskiem biotopiem uz lauksaimniecības kultūrām migrācijas un ziemošanas laikā. “Arī ar to, ka dabiskās platības 20. gadsimta laikā ir sarukušas un intensīvās lauksaimniecības pārpalikumi rudenī un sējumi pavasarī ir ar augstāku enerģētisko vērtību un vieglāk iegūstami. Putniem uzlasīt iesētus vai izbirušus kukurūzas graudus ir vieglāk, nekā rakties zemē pēc grīšļu gumiem. Šis fakts sniedz maz cerību, ka putni labprātīgi atgriezīsies pie dabiskās barības. Īpaši ass konflikts starp lauksaimniekiem un zosīm kļūst mūsu apstākļos, kad pavasara migrācijas laikā tās barībā izmanto ne vairs nekārtīgi novāktos ražas pārpalikumus, bet jaunās ražas zelmeni,” domā A.Stīpniece.
VIDZEMES ZIEMEĻAUSTRUMOS vēl sniegs, tādēļ vasaras kultūraugi nav iesēti, taču citviet no zemes laukā jau lien pirmie ziemāju asni, kas pievilinās no siltajām zemēm atlidojušās zosis. FOTO: AIVITA LIZDIKA
Pavasarī putni ligzdošanas vietās atgriežas jau ar vairošanās sezonai nepieciešamajiem barības vielu krājumiem, tādēļ, tieši pavasarī atlidojot, biežāk apstājas un ilgāk tur uzturas barojoties. “Ilgāk uzkavējas jaunie putni, kamēr vecie gan ātrāk uzbarojas, jo tiem ir pieredze no iepriekšējām ceļošanas reizēm, gan tie ir motivēti ātrāk nokļūt ligzdošanas vietās. Salīdzinājumam – baltpieres zosīm pavasara migrācijas apstāšanās vietās Polijas austrumos vidējais uzkavēšanās ilgums bijis apmēram divas dienas, bet jaunajiem putniem pat divas nedēļas,” norāda pētniece.
Bez jau minētajām vecuma atšķirībām uzturēšanās ilgumu var ietekmēt arī tas, ar kādām barības vielu rezervēm putni ieradušies, cik droša ir apstāšanās vieta un kāda ir uzņemtās barības enerģētiskā vērtība.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Nozīme kultūraugiem un gadalaikam
A.Stīpniece skaidro, ka zosis visbiežāk izvēlas laukus, kuru tuvumā atrodas nakšņošanai piemēroti mitrāji – purvi vai ezeri –, bet tās var gulēt arī uz applūduša lauka, ja tas ir pietiekami liels. Svarīgs ir arī attālums līdz celtnēm, mežiem, lieliem ceļiem, drošība pret uzbrukumiem un līdz nakšņošanas vietām. Nozīmīga ir arī audzētā kultūra un gadalaiks. Kā zosu iecienītākās lauksaimniecības kultūras viņa min rapsi, kukurūzas rugājus rudenī un ziemā, laukus ar cukurbiešu pārpalikumiem un ziemāju sējumiem ziemā, kā arī ganības. “Dabiskās kultūrās putni izvēlēsies lauku ar zemāku zelmeņa augstumu, īpaši meža zosis spalvu maiņas laikā dod priekšroku noganītām vietām. Zosis parasti barojas un vislielākos postījumus nodara lauka vidū,” saka A.Stīpniece.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Valstīs, kur zosu populācija pieaug, tostarp arī Latvijā, putniem veidojas konflikts ar lauksaimniekiem. Līdz šim jau uzkrāta pieredze, kā putnus aizbaidīt. Šim nolūkam izmanto suņus vai gar lauku braucošas automašīnas, dronus vai vienkārši cilvēka klātbūtni. Tomēr baidīšana ir darbietilpīga un mazefektīva. “Piemēram, Norvēģijā ceļošanas laikā īsknābja zosis vairāk atturējās no laukiem, kur baidītājs strādāja piecas reizes dienā, tur bija par 74% mazāk zosu nekā kontroles laukā, kamēr baidīšana tikai divas reizes dienā nekādu ietekmi nedeva,” saka A.Stīpniece un vērš uzmanību uz to, ka baidīšana tomēr samazina putnu patērēto laiku ēšanai, līdz ar to viņi uz lauka pavada ilgāku laiku. “Atbaidīšanas pasākumus iesaka apvienot ar atbalsta lauku sistēmu, uz kuriem novirzīt zosis, lai tās varētu sakrāt migrācijai nepieciešamās tauku rezerves un pamest reģionu. Nepieciešams novērtēt, vai lauki ir pietiekami lieli un “garšīgi”. Šāds risinājums ir sekmīgs īstermiņā, tomēr, zosu populācijām augot, nepieciešama arī starptautiska sadarbība un koordinācija gan monitoringā, gan lauksaimniecības aizsardzības pasākumos,” norāda pētniece.
“Visefektīgāk zosu postījumus lauksaimniecībā būtu iespējams novērst, regulārajās putnu viesošanās vietās atstājot teritorijas, piemēram, papuves un zālājus, kurās putni var baroties bez cilvēku radītiem traucējumiem. Tāpat lauksaimnieki var izmantot rīkus, kas rada medību ieroču lietošanai līdzīgu skaņu, ciktāl šādu rīku lieto-
šana nav pretrunā ar citu normatīvo aktu prasībām,” situācijas risināšanai dažādus scenārijus iesaka arī Dabas aizsardzības pārvaldes Dabas departamenta direktore Gita Strode.
Tikai ar pārvaldes izsniegtu atļauju
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Citu valstu pieredze un Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta pētnieku secinājumi liecina, ka pavasarī migrējošo zosu atbaidīšana no laukiem problēmu neatrisina, bet izkliedē zosis uz plašākām teritorijām apkārtnē. “Lai ceļotu tālāk uz ligzdošanas vietām ziemeļos, caurceļojošajām zosīm ir jāuzņem pietiekams barības daudzums, bet, liedzot putniem šo iespēju, mēs tikai paildzinām zosu uzturēšanos Latvijā,” norāda Dabas aizsardzības pārvaldes Dabas departamenta direktore. Tādēļ, lai gan Eiropas Savienībā putnu medības tradicionālā izpratnē pavasarī ir aizliegtas, ir paredzēti dažādi izņēmumi, un viens no tiem – zosu letāla atbaidīšana.
Dabas aizsardzības pārvalde lauksaimniekiem Latvijā jau pirms diviem gadiem sāka izsniegt atļaujas limitētai putnu izšaušanai. “Arī 2022. gada sezonā kopumā šādā veidā iegūstamo zosu skaits noteikts līdz 1000 indivīdiem. Ar letālās atbaidīšanas metodi līdz 15. maijam drīkstēs iegūt divu sugu putnus – 500 sējas zosis ‘Anser fabalis’ un 500 baltpieres zosis ‘Anser albifrons’,” norāda G.Strode.
Zosu ieguve ar medību ieročiem iespējama tikai ar pārvaldes atļauju, atbaidīšanas laikā ievērojot visus nosacījumus un medības reglamentējošo normatīvo aktu prasības. Saņemot izņēmuma kārtā izsniegto atļauju, aizliegts lietot gludstobra munīciju, kas satur svinu, kā arī atrasties ar svinu saturošu gludstobra munīciju darbības veikšanas vietā. Zosu letālo atbaidīšanu nav atļauts izmantot īpaši aizsargājamās dabas teritorijās, kas veidotas putnu aizsardzībai. Putnu ieguve atļauta tikai diennakts gaišajā laikā, kad tie nolaidušies lauksaimniecības zemēs. Ja zosis paceļas spārnos, to ieguve jāpārtrauc.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
“Putnu medībām pavasarī ir daudz lielāka negatīvā ietekme uz kopējo populāciju nekā rudenī. Pavasarī tiek nogalināti tie putni, kas izdzīvojuši ziemu un ir ceļā uz ligzdošanu. Līdz ar to, nošaujot vienu zosi pavasarī, tiek “nošautas” vismaz desmit zosis jeb viss potenciālais perējums,” saka G.Strode.
Pagājušā gada pavasarī zosu letālā atbaidīšana Latvijā pieteikta 158 reizes un iegūtas 26 zosis. Viena saimniecība saņēmusi papildlimitu, iegūstot piecas zosis, un tai bija atļauts iegūt vēl piecas. Vēl viena saimniecība ieguvusi četras zosis. “Valsts meža dienesta un Dabas aizsardzības pārvaldes inspektori izlases kārtībā veica atļauju nosacījumu ievērošanas kontroli un turpinās to darīt arī šogad, taču līdz šim būtiski pārkāpumi nav konstatēti. Vienlaikus, ja migrējošie putni tomēr nodarījuši zaudējumus, lauksaimniekiem ir iespējams pieteikties kompensāciju saņemšanai,” saka G.Strode un atgādina, ka kompensācijām jāpiesakās iespējami ātri pēc postījumu konstatēšanas, lai eksperti varētu situāciju izvērtēt un lemt par zaudējumu apmēru un kompensācijas piešķiršanu. Lielākā daļa pārvaldē saņemto pieteikumu pērn ir par zosu nodarītajiem postījumiem, kam seko gulbju un dzērvju lauksaimniecības platībām nodarītie zaudējumi.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Ornitoloģijas laboratorijas pētniece Antra Stīpniece norāda, ka zosu atbaidīšana no laukiem nerisina pašu problēmu, bet putnus izkliedē uz plašākām teritorijām apkārtnē. “Nākotnē jānodrošina, ka putniem atvēlēta pietiekama lauku platība un pārklājums, kur baroties, visā Latvijā. Zosīm vispiemērotākie lauki būtu platībā, sākot no 100 hektāriem. Ja platība vai pārklājums būs nepietiekami, barības lauki savu efektu nesasniegs un problēma saglabāsies,” saka A. Stīpniece.
Savukārt Dabas aizsardzības pārvaldes Dabas departamenta direktore G.Strode kā alternatīvu, lai mazinātu putnu kaitējumus nākotnē, iesaka krūmu joslu saglabāšanu gar lauka malām un dažādu ainavas elementu saglabāšanu lauksaimniecības zemēs, kā arī mazāku vienlaidus sējumu platību veidošanu. “Šis jautājums ir primāri risināms sarunās starp dabas aizsardzības un lauksaimniecības nozari, meklējot dažādas alternatīvas un tās testējot praksē, jo medības pavasarī ir tikai viens no iespējamajiem risinājumiem izņēmuma kārtā,” saka G.Strode.
Par sējumu izpostīšanu lauksaimniekiem izmaksātas kompensācijas
2020. gadā – 375 817 eiro 2019. gadā – 1 290 896 eiro 2018. gadā – 37 331 eiro
Kompensācija par vienu hektāru atkarībā no kultūras ir no 270 līdz 530 eiro.
• veido samērā viendabīga platība, kas piemērota kādu konkrētu augu, dzīvnieku vai sēņu sugu pastāvēšanai, piemēram, pļava, purvs, grava;
• klasificē pēc tajos sastopamajiem augiem, jo augi ir pamata apstākļu noteicēji. Augi veido mikroklimatu, veido augsni un tie ir barība dzīvniekiem;
• veido augu sugu kopums, kas aug kādā noteiktā vietā. Pēc augu sabiedrībām var spriest gan par augsni, mitrumu un klimatu, gan arī par to, kādas dzīvnieku sugas šajā vietā būs sastopamas.
AVOTS: LU BIOLOĢIJAS FAKULTĀTE
Publikācija sagatavota ar Latvijas vides aizsardzības fonda finansiālo atbalstu. Par saturu atbild SIA “Reģionu mediji”
Videi draudzīgs naudas atgūšanas veids
Ar kampaņām cenšas uzraudzīt, apsekot un informēt autoservisus
Kā klājas lielajiem dabas krājējiem – purviem?
Sadzīves atkritumi paliks dārgāki; ietaupīt var šķirojot
Par nelegālām izgāztuvēm maksā zemes īpašnieks
Nozīmīgas un aizsargājamas ir visas putnu sugas
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Sagatavojiet savu dārzu ziemai ar Kärcher instrumentiem
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.