lv en de lv lv lv lt lv lv lv lv lv de lv lv tr lv lv hbs_lat lv lv lv lv en lv lv lv lv nl lv lv lv uz hbs_lat fi ceb lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lt lv lv lv lv la lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv sl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv en lv lv fr lv lv de lv de vo lv nl en en pl en en en en en en en en en en sv fr de de fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en fr it fr de en en en en en en fr en fr lv lv sl mn lv es nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv en lv lv lv en en en en en en en en en en
Latviešu valodas institūta vietvārdu pētnieces Staiceles pilsētas bibliotēkā – Alojas administrācija
Alojas pilsētas un pagasta pārvalde
Staiceles pilsētas un pagasta pārvalde
Latviešu valodas institūta vietvārdu pētnieces Staiceles pilsētas bibliotēkā
Liāna Lilenblate-Sipko20.03.201720.03.2017 Kultūra, Staiceles pilsētas bibliotēka
Latviešu valodas institūta pētniece novērtē Staiceles pagasta vietvārdu dzejiskumu.
Staiceles pilsētas bibliotēkā interesenti tikās ar Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūta pētnieci Sandu Rapu un viņas kolēģēm Ilzi Štrausu un Gunitu Arnavu. S. Rapa sanākušajiem pastāstīja, kas ir vietvārdi, kā notiek to vākšana un ko mēs katrs varam darīt, lai palīdzētu to krājumu papildināt un iesaistīties to datubāzes izveidošanā. Viņa informēja arī par sākto vietvārdu talku.
Vietvārdu pētniece uzlielīja Staiceli. Tās bibliotēka ir pirmā, kas lektores uzaicinājusi stāstīt par vietvārdiem. – Tie līdzinās latvju dainām un ir kā mazi virsrakstiņi, kas glabā miljoniem izteiksmīgu Latvijas dabas, vēstures, ģeogrāfijas, sadzīves un arī citādu stāstu. Latvija ir viena no valstīm, kas var lepoties ar patiešām kuplu un krāšņu vietvārdu pulku. Tas noticis galvenokārt savrupās saimniekošanas tradīcijas dēļ. Turklāt latvietis savu zemi tik ļoti mīlējis, ka devis nosaukumu teju visam, pat akmeņiem, bedrēm un cinīšiem. Citu valstu datubāzēs ir apmēram 300 vietvārdu, bet Latviešu valodas institūtā glabājas aptuveni miljons, – atklāja S. Rapa. No Staiceles puses vairāku ekspedīciju laikā apkopots apmēram 900 vietvārdu. – Staiceliešiem raksturīgi dzejiski nosaukumi, teiksim, Āžbārdkalns, Dzelzāmurs vai Baumaņpurits un Akmeņgrava.
Turpinot vietējā mantojuma apzināšanas tradīcijas un gatavojoties Latvijas valsts simtgadei, UNESCO Latvijas Nacionālā komisija sadarbībā ar Latviešu valodas institūtu un partneriem aicina iesaistīties Vietvārdu talkā – interaktīvā akcijā, kas veltīta Starptautiskajai dzimtās valodas dienai. S. Rapa norāda, ka mazā vietvārda mūžs ir aptuveni 50 gadu un pēc tam tas izzūd. – Šo datu trūkst. Ģeogrāfiem, kartogrāfiem, folkloristiem, valodniekiem un citiem interesentiem tie ļoti noderētu pētīšanai. Latvijas vēsturē bijušas vairākas vietvārdu vākšanas talkas, kad pētnieki devušies ekspedīcijās uz dažādām valsts vietām un pierakstījuši šos vārdus. Kādu laiku šis process apstājies, tādēļ pētnieki aicina talkā iedzīvotājus.
Vietvārdu pētniece Sanda pastāstīja, kā iesaistīties šajā talkā, izmantojot mājaslapu www.vietvardi.lv, un kā tajā ievadīt vārdus. Aizpildāmas vairākas sadaļas – nosaukums, kas var būt arī aprakstošs salikums, piemēram, Pie vienķepainā vēža, tāpat jāpiemin paralēlās formas, ja tādas ir. Pētniece mudina nebaidīties uzskaitīt arī it kā nepieklājīgus vietvārdus, teiksim, pļavu Druvienā dēvē arī vietvārdā Aveņsūdājs. Objekta kategorijas ailē atbilstošais jāizvēlas no jau dotā saraksta, piemēram, purvs vai mežs. Ja grūti kategoriju noteikt, jāizvēlas tuvākā un piezīmju sadaļā jānorāda, ka patiesībā tas nav, teiksim, purvs, bet gan muklājs. Viena no būtiskākajām sadaļām ir lokalizācija, kur vietvārds atrodas. Piezīmēs var minēt arī nostāstus, iemeslus, kādēļ konkrēts vietvārds izveidojies. Ja tas nav zināms, nevajag pašam stāstu izdomāt. Pirms doties vietvārdu vākšanas talkā savā apkaimē, S. Rapa iesaka apjautāt iedzīvotājus, kuri konkrētajā apkaimē dzīvojuši visu mūžu vai ilgi. Tāpat derētu ieskatīties iepriekš apkopotajos un publicētajos vietvārdos, piemēram, Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzē. Jāpārskata arī ģeogrāfisko objektu saraksts vismaz galvenajās kategorijās, teiksim, ūdeņi vai reljefu nosaukumi, lai zinātu, kā informāciju pierakstīt.
Interesenti institūta pētniecei uzdeva arī dažādus jautājumus. Staiceles bibliotēkas vadītāja Anita Strokša vaicāja, ko darīt, ja ir vairāki paralēli vietvārdi, bet nav zināms, kas ir galvenais. Tā ir vienai vietējai upītei, ko dēvē gan par Glāžupi, gan Muncu un Pužupīti. S. Rapa ieteica tādā gadījumā vietvārdu vākšanas mājaslapā nosaukuma sadaļā ierakstīt biežāk lietoto. Sanākušie cilvēki pieminēja arī Urgas Raganu kalnu, kam ir pat vairāki tapšanas nostāsti. Vienā variantā tas nosaukts tā, jo tuvējās muižas meitas nākušas še dejot. Citā variantā tas tomēr ir Ragaiņu kalns, jo savulaik te ganījušās govis, kas saslimušas, tamdēļ nokautas un turpat arī apraktas. Pētniece mudināja piezīmēs pierakstīt abus nostāstus. Interesantas ir arī teikas par Karogsilu, tāpat Karogkalniņu un Karoga alām tajā. Domājams, nosaukums radies no tuvējām Karogu mājām. Alojas novada Tūrisma informācijas centra vadītāja Inese Timermane atklāja, ka kādreiz te upurēti dzīvnieki, pat kauli esot atrasti, un alās dzīvojuši cilvēki. Izrādās, Staicelē ir arī Direktora pļava – vieta, kur pie papīrfabrikas ganījušies rūpnīcas zirgi. Interesants ir arī nosaukums Cūciņparks, kādreizēja balles vieta pie Pužu mājām. Vietvārda nosaukuma rašanās īsti nav zināma, bet auditorijā sprieda, ka savulaik tur augusi ļoti laba zāle, ko plūkuši cūku ēdināšanai.
Staiceles Lībiešu muzeja vadītāja Indra Jaunzeme sacīja, ka muzejā savākts ļoti daudz vietvārdu – gan no periodikas, gan vietējo novadpētnieku apkopotie, gan dažādos projektos, piemēram, Staiceles apkārtnes lauku māju apzināšanā, uzzinātie. Viņa lēš, ka tādējādi Staiceles pagastā savākta, iespējams, lielākā daļa šejienes vietvārdu. S. Rapa būtu ļoti priecīga, ja tas nonāktu arī institūta datubāzē. Viņa deva padomu vietvārdu ievadīšanā aicināt palīgā skolēnus vasaras brīvlaikā. Pētniece piebilda, ka UNESCO vietvārdu vākšanas talkas laikā rīko arī sacensības – katru mēnesi noteiks novadu, kurā tie apkopoti visvairāk, un arī čaklākais vietvārdu ierakstītājs.
← Ungurpilī notiks LVMI Silava Meža programmas seminārs
Alojas dejotāji skatē →
Limbažu novada Alojas pilsētas valsts un pašvaldības vienotais klientu apkalpošanas centrs (Alojas VPVKAC)
Atvainojiet, šobrīd neviena aptauja nav pieejama!
Tweets Alojas Novada jaunumi
Pieejams jauns digitālais rīks — “Klimata kalkulators pasākumu organizatoriem”
Ģimene un bērni – vērtība Alojā!
Mūzikas skolas saņem datortehnikas ziedojumu no AS “SEB banka”
SIA “Data eksperts” datorsistēmu inženieris Aigars Meisters, kurš arī sniedz IT pakalpojumus Alojas administrācijas iestādēs, uzrunājot Limbažu novada pašvaldības Alojas administrācijas vadītāju Aivaru Krūmiņu, aicināja iesaistīties akcijā, kas rastu iespēju saņemt lietotas datortehnikas ziedojumu Jāņa Zirņa Staiceles mūzikas un mākslas…
SIVA aicina uz starptautisko zinātnisko konferenci “Izglītība. Atbalsts. Sadarbība.”
Š.g. 3.decembrī tiešsaistē norisināsies Sociālās integrācijas valsts aģentūras Koledžas 12.zinātniskā konference “Izglītība. Atbalsts. Sadarbība.”. Konferences laikā ar savām zināšanām un pieredzi dalīsies gan Eiropas Rehabilitācijas platformas projektu vadītājs Mathias Maucher un Portugāles Profesionālās rehabilitācijas centra CRPG pārstāvis, gan Latvijas iestāžu…
Līdz decembrim aicina skolēnus piedalīties konkursā par tīru vidi
Rūpējoties par dabas saglabāšanu, Lielā Talka aicina 5. – 12. klašu skolēnus piedalīties konkursā “Tīra vide – neatņemama mana un manu vienaudžu Latvijas sastāvdaļa”. Konkursa mērķis ir aktualizēt nepieciešamību rūpēties par vidi, lai saglabātu to tīru, skaistu nākamajām paaudzēt. Savās…
Aizvadīta 2021. gada sezona Latvijas Amatieru čempionātā motokrosā
16. septembrī notiks Stipro skrējiens
28. un 29. augustā notiks bezmaksas laivošanas nodarbības
Virtuālais asistents uzziņām un jautājumiem saistībā ar Covid – 19
Copyright © 2022 Alojas administrācija. Theme by Colorlib Powered by WordPress
Izstrādājusi Alojas novada iedzīvotāja Rūta Grasberga
Alojas novada pašvaldības mājas lapas vietnē tiek izmantotas sīkdatnes (angļu valodā „cookies”). PiekrītuNepiekrītu Papildus informāciju skatīt Šeit
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. This category only includes cookies that ensures basic functionalities and security features of the website. These cookies do not store any personal information.
Any cookies that may not be particularly necessary for the website to function and is used specifically to collect user personal data via analytics, ads, other embedded contents are termed as non-necessary cookies. It is mandatory to procure user consent prior to running these cookies on your website.