lv lv ru lv lv lv lv sv lv lv lv lv lv nl lv lv id lv lv lv lv lv lv pl lv lv lv eo lv es lv lv lv lv lv lv fi lv lv lv nl it pt lv lv nl lv en eo lv lv lv ilo lv nl lv lv lv lv lv nl lv lv lv sl lv lv lv lv lv de it pt lv en lv lv de lv lv lv lv de lv lv lv de lv lv lt en lv lv en lv lv zh lv lv lv en lv lv en lv lv eo en lv lv en lv lv en lv lv en lv lv lv lv en lv lv tr en lv lv lv eo en lv lv lv lv lv lv hbs_lat lv nl lv lv lv lv lv en lv
Multiplās sklerozes pacientu atb. progr.
Atb. progr. pacientiem ar kognitīviem traucējumiem.
Stomas pacientu atbalsta programma
Sports un aktīvs dzīvesveids
Muskuļiem pirms un pēc slodzes
Senioru un invalīdu aptiekas
Sudraba karte Tavam sportam
Veselība » Tēmas » Saaukstēšanās un gripa
Klepus un tā ārstēšana ar ārstniecības augu drogu preparātiem
IEVA JUZUMA, Msc. pharm., farmaceite, Latvijas aptieka-16, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte
BAIBA JANSONE, Dr. med., Farmakoloģijas katedras profesore, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte
Atkal deguns slapjā vietā!
Šķiet, kas nu iesnas par slimību – laikapstākļu maiņas liga, nekas vairāk. Tomēr tās mēdz sagādāt tāāādas problēmas!
Klepus – bez vainas vainīgais?
Ziemā biežāk nekā citos gadalaikos piemeklē klepus un kakla sāpes. Kāpēc?
Ar plaušu karsoni nejoko!
Klepus ar vai bez temperatūras, drebuļi, galvassāpes – vienkārša saaukstēšanās, gripa vai pneimonija jeb plaušu karsonis? Diagnozi svarīgi noteikt pēc iespējas ātrāk un nekavējoties uzsākt ārstēšanu. Lasīt tālāk
Ziemai mijoties ar pavasari, uz gadalaiku sagādātajām neērtībām pirmais reaģē deguns. Tas var būt aizlikts, tecēt, niezēt... Saaukstēšanās vai alerģija? Lasīt tālāk
Pētījumi liecina, ka ikviens cilvēks ik gadu saaukstēšanās vīrusu pieveic vismaz trīs reizes. Mēdz teikt – ja zinātu, kur kritīsi, tad spilvenu apakšā paliktu.
Lūk, 9 padomi, kā izsargāties no saaukstēšanās. Lasīt tālāk
Antibiotikas - bieds vai nepieciešamība?
Ārsts parakstījis antibiotikas, tātad – tās jālieto. Parasti kurss ilgst 7–10 dienas. Kas jāņem vērā? Lasīt tālāk
Iekaisumam un kakla sāpēm ir daudz izraisītāju: vīrusi, baktērijas, sēnītes, trauma, ar atvilni saistītas slimības. Diagnoze tiek noteikta atkarībā no tā, kurā augšējo elpceļu daļā radies iekaisums un sāpes. Farmaceitu lielākais izaicinājums ir noteikt robežu, kad pieļaujama cilvēka pašārstēšanās un kad steidzami nepieciešama ārsta palīdzība.
Mediķi brīdina, ka gripas izplatības intensitāte arvien palielinās. Kā sevi pasargāt? Lasīt tālāk
Pilošs deguns nodevīgi liecina, ka piezagušās iesnas. Kas palīdzēs? Lasīt tālāk
Klepu var izraisīt nosalušas vai samirkušas kājas, vīrusu un bakteriālās infekcijas. Parasti klepus ir sauss, tad kļūst mitrs. Atveseļošanās var ilgt 2-3 nedēļas. Lasīt tālāk
Nav neviena cilvēka, kas savā dzīvē nebūtu kaut reizi slimojas ar iesnām un pārcietis saaukstēšanos.
Kā viena, tā otra kaite var sagādāt daudz nepatīkamu brīžu. Kā no tiem izvairīties?
Neļaujiet gripai sevi uzveikt!
Gripas slimnieku skaits Latvijā pieaug. Gripas vīruss izplatās strauji, un cilvēku uzņēmība pret to ir ļoti liela. Uzskata, ka gripas izplatīšanās vai pārnešana notiek gaisa pilienu veidā, kad ar gripu inficēts cilvēks klepo, šķauda vai runā. Vīruss iekļūst cilvēka degunā, kaklā vai plaušās un sāk vairoties, radot gripai raksturīgos simptomus.
INESE JOKSTA, medicīnas zinātņu doktore, homeopāte:
JAUNS PRODUKTS / ĪPAŠIE PIEDĀVĀJUMI
Dr. Raimonds Karls, dermatologs
Olga Plisko, ginekoloģe, dzemdību speciāliste
Dr. Agnese Portnaja, dermatoloģe
Mans paziņa ir pārdzīvojis sirds infarktu, bet neko nav jutis. To, ka ir bijis infarkts ir uzzinājis pēc krietna laika. Kā rīkoties šādam cilvēkam, kuram pēc pārciesta sirds infarkta, kuru pats nav jutis, pašsajūta ir normāla. Vai būtu jāveic kādi papildus izmeklējumi? Vai profilaktiskos nolūkos būtu jāsāk lietot kādi medikamenti? Aija
Oļegs Orlovs - kardiologs
Ir gadījumi, ka cilvēks ir pārcietis miokarda infarktu, bet pats par to nemaz nezin vai to neatceras. Gadās, ka miokarda infarkts ir nomaskēts ar citu problēmu (mugurkaula slimība, žultsakmeņu slimības un citas). Pilnīgi nemanāms miokarda infarkts ir iespējams pacientam ar cukura diabētu. Pirmās aizdomas par iespējami pārciestu miokarda infarktu var būt veicot EKG (elektrokardiogrāfijas) izmeklējumu. Tad tiek indicēts EHO (vizuāla ultraskaņas diagnostika) izmeklējums un VEM (veloergometrijas tests sirds elektriskas aktivitātes diagnostikai). Pēc šiem izmeklējumiem var ar ļoti lielu pārliecību pateikt, vai pacientam jau ir pārciests miokarda infarkts, vai arī pacientam ir potenciāli augsts miokarda infarksta risks. Pēc tam kardiologs runās ar pacientu jau par citu invazīvo diagnostiku.
Jauna atbalsta programma – pacientiem ar kognitīviem traucējumiem
Darbs no mājām. Cieš mugurkauls.
© SIA Latvijas Aptieka                                              Lapas lietošanas noteikumi