lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en lv lv lv es lv en en id lv fr nl fr ca en en lv lv lv nl de en uz lv lv id lv lv lv nb lv lv es uk es en en sv lv lv pl lv lv lv es lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv de lv es lv lv lv lv lv lv lv ceb de lv lv lv lv lv de lv lv lv de lv lv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lv lv
Vasarnīcu ielas stāsti: zudusī greznība – Šulca villa
2021. gada 26. janvāris 19:00
Pagājušā gadsimta sākuma pastkartēs starp bagāto pilsoņu celtajām vasaras rezidencēm kā grezna pērle slejas Šulca vasarnīca - tautā saukta par “pirmo vasarnīcu”. Vai tās celšanas gada dēļ, vai tādēļ, ka greznākas un iespaidīgākas par to nebija, šodien grūti spriest, jo senāko laiku dokumentācija nav saglabājusies. Tāpat kā nav saglabājusies pati vasarnīca.
68 gadu vecumā miris krievu dziedātājs Boriss Moisejevs
Aleks Boldvins kļuvis par astoņu bērnu tēvu
Noklausies! "Raxtu Raxti" laiž klajā singlu "Sajāj tautas, sarīb zeme"
Filmas “Neona pavasaris” pirmizrādi nosvinēs ar īpašu deju mūzikas ballīti
"Ardievu, Burka!" Magone nomainījusi uzvārdu
Režisors Staņislavs Tokalovs: iepriekšējā dzīvē esmu bijis suns
Vasarnīca atradusies tagadējās Inženieru ielas galā uz Vasarnīcu un Parka ielas stūra, Vasarnīcu ielā 40. Greznās rezidences cēlājs un īpašnieks bija Ventspilī ievērojama persona – zvērināts advokāts Pauls Heinrihs Šulcs. Dzimis Piltenes muižas nomnieka ģimenē, ieguvis labu izglītību, tūlīt pēc Maskavas Universitātes Juridiskās fakultātes absolvēšanas, Šulcs sāk darbu Ventspilī pie zvērināta advokāta J.Reinfelda par palīgu, bet drīz vien pats kļūst par zvērinātu advokātu, stāsta Māra Dāvida.
P.Šulcs ātri bruģē ceļu uz panākumiem – jau dažus gadus pēc augstskolas beigšanas viņš kandidē pilsētas domes vēlēšanās, drīz vien kļūstot par domnieku. 1903.gadā pilsētas dome, kuru neapmierina pilsētas galvas Aleksandra Kupfera darbība, amatā ieceļ Paulu Šulcu, bet gubernators šādu patvaļu neakceptē. 20.gs.sākumā P.Šulcs ir Bāriņtiesas priekšsēdētājs, Pilsētas krājkases direktors, Biržas komisijas valdes loceklis, kā arī sava amata ietvaros kārto visdažādākos juridiskos darījumus. Viņa pakalpojumus izmanto sabiedrības turīgākā daļa. Profesionālā darbība P.Šulcam nes labu peļņu.
Jau gadsimta sākumā viņam pieder St.Pēterburgas pirts (Skolas un Lielās ielas stūrī), namīpašumi Pils, Saules, Ganību un Vasarnīcu ielā. P.Šulcs, tāpat kā daudzi citi nomnieki, paņem nomā no valsts uz 99 gadiem gruntsgabalu pie Kazandžu ceļa (tagad Vasarnīcu iela) vasarnīcas būvniecībai. Bet advokāts ir plaša vēriena cilvēks, tādēļ iznomātais gruntsgabals arī nav niecīgs. Viņš nomā nepilnus 11 000 m2 lielu zemes gabalu starp Vasarnīcas, Parka, Kūrmājas (tagad Jūrmalas iela) un Gaismas ielu. Un uzceļ nevis vienu, bet veselas četras ēkas – pastkartēs redzamo divstāvu koka ēku ar 17 istabām - savas ģimenes vajadzībām; divstāvu koka ēku ar 18 istabām, 4 virtuvēm un 4 labierīcībām (tagad Parka iela 4), kas, visticamāk, bija paredzēta kā īres nams; divstāvu mūra ēku ar 5 istabām un virtuvi un vienstāva mūra namu ar vienu istabu un virtuvi.
Greznais dzīvesveids prasa savu, un P.Šulcam nākas ne vienu reizi vien aizņemties. Advokāta kredītsaistībām par labu nāca Pirmais pasaules karš, juku laiki un valsts varas maiņa, kas dzēsa viņa parādus. Saviem bērniem P.Šulcs cenšas sniegt labu izglītību – meita Tamāra kļūst par juristi, dēli Georgs un Vladimirs beidz LU Mehānikas fakultāti inženierzinātņu specialitātē. Pēc tēva nāves 1926.gadā, ģimene sāk grimt parādos, līdz 1930.gados īpašumu Vasarnīcu ielā 40 attiesā Zemgales kredītbiedrība. Bērni viens pēc otra pārceļas uz dzīvi Rīgā, bet greznā Šulca villa pamazām grimst aizmirstībā.
1939.gadā, brīdi pirms P.Šulca bērni ar savām ģimenēm repatriējās uz Vāciju, laikraksts “Ventas Balss” raksta: “... Sen jau strūklaka nav raidījusi savas sidrabotās strāvas egļu aizēnotā dārzā. Nekad neatveras sašķobījušies vārti, lai izlaistu ekipāžu ar straujiem zirgiem. Tenisa laukums, kur agrāk kustējās kavalieri un dāmas baltos ģērbos, apaudzis ar zāli. Velti cerēt, ka vientulīgi skumjo, laika zoba sagrauzto ēku kāda gādīga roka reiz atjaunos, atdos tai dzīvību, skaistumu un spēku..."
Noklausies! "Raxtu Raxti" laiž klajā singlu "Sajāj tautas, sarīb zeme"
Režisors Staņislavs Tokalovs: iepriekšējā dzīvē esmu bijis suns
VIDEO Mūziķis Jānis Ruņģis izdod video zīmju valodā
Robijs Viljamss koncertēs Rīgā
Nacionālais teātris šķendējas ar Tukuma muzeju par savulaik nozagtas Aspazijas bistes piederību
VIDEO Publicēts filmas "Mātes piens" oficiālais treileris
Mirusi oskarotā aktrise Luīze Flečere
Ko darīt Lietuvas muzejos? Zirgi, dzintari un mūsdienu māksla
Mājās piemirsts analogais ieraksts. Vinila dienā prezentēs retu Latvijas grupas “Opus” skaņuplati
Jaunais aktieris Kārlis Arnolds Avots par satikšanos ar skandālistu Aldi Gobzemu
Dzimtajā Lielvārdē no deviņdesmitajiem. Ar koncertu atgriežas kulta deju grupa "100. debija"
Kino industrijas pārstāvji pulcējas pašmāju filmas "Mīlulis" pirmizrādē
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa