lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv ru de en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Stiprie un radošie zemgalieši – janvāra jubilāri – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Elza, Ilizana
andra.ozola@zz.lv - 28.01.2022 - 17:40
Ieskatoties Jelgavas pilsētas bibliotēkas novadnieku kalendārā, lasām, ka 2022. gada janvārī 105. jubileju svinētu mežsaimniecības speciālists Pēteris Zaķis, 270. jubileju – Kurzemes Literatūras un mākslas biedrības dibinātājs, Kurzemes un Zemgales hercogistes galma maršals Heinrihs fon Ofenbergs, 95. dzimšanas dienu – inženieris elektriķis LLA profesors Anatolijs Bernis un zemes ierīcības speciālists docents Harijs Kanaviņš, arī literatūrzinātniece, literatūrkritiķe, teātra kritiķe, literāte, tulkotāja, bibliotekāre Skaidrīte Rubene un inženieris mežsaimnieks Imants Mangalis, bet 200. svecītes kūkā iedegtu Kurzemes Literatūras un mākslas biedrības prezidents, Kurzemes Provinces muzeja direktors Eduards Brigens.
Tomēr šodien nedaudz vairāk par trim vīriem, kuri atstājuši pēdas arī mūsu dzīvēs, jo skolā esam gājuši visi, tāpat dārzeņi ieņem nozīmīgu vietu mūsdienu ēdienkartē un arī mūzika gandrīz visiem iet pie sirds.
Dzimtbūšanas kritika un kaltēti dārzeņi
1717. gada 19. janvārī pasaulē nāca Johans Georgs Eizens. Viņš bija viens pirmajiem, kurš aizstāvēja ideju par zemnieku tiesībām uz zemes īpašumiem Latvijā, kaismīgs dzimtbūšanas kritizētājs, bet, izrādās, arī dārzeņu un zaļumu kaltēšanas zinātnes pamatlicējs.
Piedzima Johans Georgs tagadējā Bavārijā luterāņu mācītāja ģimenē. Diezgan likumsakarīgi, ka pēc mācībām mājās tēva vadībā viņš turpināja izglītoties un studēja teoloģiju Jēnas Universitātē. Pēc studiju beigšanas devies uz Livoniju, kur Vidzemes guberņā vispirms strādājis par mājskolotāju, bet pēc tam kļuva par mācītāju.
Tas bija laiks, kad mācītājs sarakstīja četrus darbus par dzimtbūšanas kaitīgumu, tiesa, tikai divi no tiem piedzīvoja publikāciju. Piemēram, rakstā “Sistemātisks apcerējums par valsts saimniecisko pamatiekārtu” viņš rakstīja par zemnieku atbrīvošanu, jo uzskatīja, ka cilvēkus veido sociālā vide, kurā viņi atrodas, un ka labklājību varot celt ar saprāta un taisnības principiem, nevis ar varmācību un cilvēku izmantošanu. Un ka zemnieku dzimtbūšana ir kaitīga tiklab kungiem, kā valstij.
Eizens dzīvoja Vidzemes guberņā līdz brīdim, kad ar vietējiem muižniekiem sākās nesaskaņas par viņa ienākumiem, un mācītājs bija spiests pārcelties uz Pēterburgu. No turienes viņš nonāca toreizējā Mītavā, kur iestājās dienestā pie Kurzemes hercoga Pētera Bīrona, kļūstot par viņa tausaimniecisko padomnieku. Tieši Eizens, būdams “Academia Petrina” goda profesors un Bīrona padomnieks, piemēram, izstrādājis Rundāles pils apsaimniekošanas plānu, pēc kura izveidoti divi augļu dārzi, vīna kalns un apiņu dārzs. Starp citu, arī no Kurzemes hercoga viņš devies prom ar skandālu, jo atkal kritizējis dzimtbūšanu.
Kamēr vēsturē skaļāk Eizena vārds palicis saistībā ar dzimtbūšanas kritiku, izrādās, ka viņa vārds cieši saistīts ar ieguldījumu sadzīves un veselības jautājumu pētīšanā un dažādu padomu sniegšanā. Eizenam bija gana plašas un daudzpusīgas zināšanas, ja reiz viņa kontā ir “Mācība par koku pārstādīšanu”, “Saimnieciskas pārdomas par zvejniecību Peipusa ezerā”, “Piezīmes par kūdras lietderību degvīna tecināšanā”, “Pieredzē apstiprināti līdzekļi, kā aizaudzēt izpuvušās vietas rudzu laukā”, kā arī vairākas grāmatas par potēšanu pret bakām un šajā kontekstā – dzīves atvieglošanu mātēm. Sarakstījis arī tādas grāmatas kā “Mācība par vispārīgu garšaugu un sakņu kaltēšanu”, kas izdota Rīgā un pēc tam tulkota piecās valodās. Ir arī grāmatas “Māksla izkaltēt un saglabāt garšaugus un saknes – jauna veida pārtikas radīšana” autors. Tieši šis apcerējums par garšaugu un sakņu konservēšanas metodes izstrādi zinātniskā līmenī ļāva Eizenam iekarot Eiropas augstākās sabiedrības atzinību. Zinātāji teic, ka viņš ir vīrs, no kura vēlāk mācījušies izcilākie Francijas pavāri.
Savukārt 5. janvārī 130 būtu rakstniekam un skolotājam Albertam Gulbim.
Lai turpinātu lasīt rakstu, nepieciešams iegādāties ZZ.lv abonementu:
"ZZ.lv Plus" abonentiem būs pieeja unikālam izdevniecības saturam, kur atspoguļosim notikumus un procesus vietējos novados. Raksti, intervijas, bilžu galerijas, video saturs.
Abonē ZZ.lv digitālo saturu par 0.99€ uz pirmajām 4 nedēļām*
*Pēc izmēģinājuma perioda beigām ik pēc četrām nedēļām tiks veikts automātiskais maksājums - 1.99€ par abonēšanas periodu. Abonēšanu vari pārtraukt jebkurā brīdī savā ZZ.lv kontā.
Vēsture Zemgales Ziņas +
Ne tikai koklētāja – Latvīte Cirse
Biškopība – smags darbs ar saldiem augļiem
Satikties pēc uzvaras – sveikiem un veseliem
Lielākos putnus pasaulē lūkoties
Salmu māja – lētāks un siltāks risinājums
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.