lv en lv lv en fr lv lv es en lv lv lv ia en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv en hbs_lat en lv lv lv lv lv lv lv lv io lv lv lv lv lv lv lv lv lv io lv lv lv nl lv lv lv en lv en lv en lv lv en lv lv lv en lv lv lv en
Ārpolitisko norišu hronika, 1. daļa – Atis Lejiņš
Latvijas Republikas 13. Saeimas deputāts
Kopš paša paustajām tēzēm uzrunā Saeimas ārpolitikas debatēs (šī gada janvāra izskaņā) pastiprināti sekoju politiskajām norisēm pasaulē, lai pārliecinātos, kā šīs tēzes pamazām piepildās. Un šoreiz, jāteic, tas notiek patiešām strauji.
Kā galvenos ārpolitikas izaicinājumus jaunajā pasaules kārtībā minēju sekojošos: transatlantisko attiecību stiprināšana un NATO attīstība, globālisma pārmaiņu nepieciešamība, klimata pārmaiņu jautājumi, sociālo tīklu ietekmes pieaugums politiskajos procesos un to atbildības regulēšana.
Un vairākiem no šiem punktiem jau varam domās “ievilkt ķeksīti”.
Piemēram, transatlantiskās attiecības. Viena laba zīme šajā ir tas, ka pēc prezidenta nomaiņas ASV izlēmusi tomēr saglabāt savu militāro klātbūtni Vācijā.
Otrkārt, Baltā nama īpašais sūtnis klimata jautājumos Džons Kerijs nupat Briselē apliecinājis, ka ASV vēlas sadarboties ar Eiropas Savienību klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanai (februārī ASV arī atjaunoja savu dalību Parīzes klimata nolīgumā).
Tāpat jāpiemin atceltie tarifi, kurus pret ES bija ieviesis Tramps (loģiski izsaucot tādu pašu reakciju no ES puses pret ASV). Tiesa, tas neattiecas uz tēraudu un alumīniju – tādējādi tiek risināta dempinga problēma, kuru rada Ķīna, pārpludinot pasauli ar savu produkciju. Un te jānovēro, ka daudzi ASV strādnieki, kuri darbojas smagajā rūpniecībā, atkal atbalsta Baidenu. Kā jau agrāk esmu minējis, ilgi pastāvēja problēma, ka šim slānim netiek pievērsta pienācīga uzmanība (tāpēc savulaik arī Tramps varēja sakaut savu galveno konkurenti – Hilariju Klintoni).
Uzmanība jāpievērš arī nesenajam konfliktam starp Facebook/Google un Austrālijas valdību, kurā lielās interneta platformu kompānijas tomēr beigās ir bijušas spiestas piekāpties. Austrālijas valdība pieņēmusi likumu, ka Facebook un Google būs jāmaksā par tajās izvietoto ziņu saturu. Jautājums, kā uz šo notikumu reaģēs citas valstis. Tāpat jāatzīmē, ka jaunajā likumā ietvertas normas, kas vērstas uz nepatiesas informācijas izplatīšanas ierobežošanu caur interneta platformu algoritmiem.
Noteikti ir jāuzsver, ka vēl pagājušā gada decembrī Eiropas Komisija nāca klajā ar DSA – Digitālo pakalpojumu likumu (Digital Services Act), kura mērķis tāpat ir jau pieminēto tehnoloģiju gigantu ierobežošana, cīnoties ar gan negodīgu tirdzniecību, gan nelegālu saturu. Uz to pašu lielā mērā attiecas arī vienlaikus publiskotais DMA – Digitālo tirgu akts (Digital Markets Act), kas uzliek lielajām platformām kaudzi noteikumu, kas tām būs jāievēro ikdienas darbībā, nodrošinot tās caurspīdīgumu un godīgumu attiecībā pret patērētājiem.
Tiesa, DSA vēl ir jāpieņem Eiropas Parlamentam – tāpat kā jauno komisijas piedāvāto Ķīnas tirdzniecības un investīciju līgumu.
Pagaidām viss, taču turpinājums noteikti sekos!
ASV, Austrālija, Džo Baidens, Džons Kerijs, Eiropas Komisija, Eiropas Savienība, Facebook, Google, internets, klimats, likumprojekts, likums, līgums, pakalpojums, tarifi, tirgus, ārpolitika, Ķīna
2 thoughts on “Ārpolitisko norišu hronika, 1. daļa”
2021. gada 12. jūnijs 20:00
Mūsdienu Baltkrievijā demokrātija ir mirusi. Baltkrievijas Republikā valda kapitālistiskā diktatūra, kuru vada diktators un uzurpators Aleksandrs Lukašenko. 2020. gadā notika Baltkrievijas prezidenta “vēlēšanas’’ (avots: dw.com/ru/vybory-prezidenta-belarusi-2020/t-53814030 2020. gada Baltkrievijas prezidenta vēlēšanas). Priekšvēlēšanas notika no 4. līdz 8. augustam, bet pašas vēlēšanas notika 9. augustā. Šo vēlēšanu norise un rezultāti bija safabricēti. Šajās vēlēšanas ar pārliecinošu balsu vairākumu uzvarēja politiķe Svetlana Tihanovska, taču valdošais režīms vēlēšanu rezultātus viltoja. Sakarā ar valdošās varas nihilismu sākās plaši protesti. Tauta bija neapmierināta. Turpretī valdošais antidemokrātiskais režīms sāka šo protestu apspiešanu, un Baltkrievija iesoļoja totalitārismā. Paldies Dieviem, baltkrievu tauta nav viena šajā cīņā, arī kaimiņvalstu iedzīvotājiem rūp baltkrievu tautas liktenis. Baltkrievu tauta atrodas likteņa krustcelēs starp demokrātiju un totalitāro diktatūru. Lūgsim visus sev zināmos Dievus, lai baltkrievu tauta spētu atgūt kontroli par savu valsti. Lai Latvju Dievi svētī baltkrievu tautu! Brīvību baltkrievu tautai!!!
Ar cieņu pret demokrātiju, Skolnieciņš no svētbirzs
Latvju Dievi mūžam viedi.
P.S. Par notikumiem Baltkrievijā var iepazīties Krievijas opozīcijas oficiālajā YouTube kanālā Navalny Live: youtu.be/AVkr7X_Qnp0 (Navaļnijs par Baltkrieviju cīņas priekšvakarā) un youtu.be/Oa6DgVAP1k4 (Navaļnijs par pēdējiem notikumiem Baltkrievijā). Iesaku arī noskatīties skatītāju iemīļoto multiplikācijas seriālu “Zapovednik”: youtu.be/uWKt03Rs7qo (Lukašenko pasludina teroru. Labojumi no pasakas. Vaļu mednieku dziesma. 172. sērija) un youtu.be/kv1ZG4BtiVM (Lukašenko šovs. Baidens un Putins gatavojās tikties. Humoristiska dzeja par pašu būtiskāko. 173. sērija).
#Batkrievija #BaltkrievijasRepublika #baltkrievi #protesti #brīvība #demokrātija #AleksandrsLukašenko #diktators #uzurpators #totalitārisms #opozīcija #AleksejsNavaļnijs #Skolnieciņš #Zapovednik #DeutscheWelle #LatvjuDievi #Pērkons #Laima #Māra #Māra-VeļuMāte #Māra-ZemesMāte #LatvjuDievuSvētība #pagāni
2021. gada 12. jūnijs 20:02
Jau kopš 2020. gada 9. augusta falsificētajām prezidenta vēlēšanām Baltkrievijā nerimstas protesti. Tauta ir neapmierināta ar diktatoru un uzurpatoru Aleksandru Lukašenko. Baltkrievijas Republikā Aleksandrs Lukašenko tika ievēlēts 1994. gadā. 1996. gada 26. novembrī Aleksandrs Lukašenko vienpersonīgi monopolizēja varu. No šī brīža parlaments zaudēja varu, un tauta zaudēja kontroli par valsti. Aleksandrs Lukašenko nodibināja kleptrokrātiju, kuras centrā atradās viņam pietuvinātie cilvēki (avots no Iljas Jašina oficiālā YouTube kanāla: youtu.be/QMwruf6QOmA Kāpēc Putins zemojas un glābj Lukašenko?). Šajā ilgajā valdīšanas laikā viņš veica rusifikācijas politiku, tādējādi sagraujot baltkrievu kultūru. Rusifikācijas sekas būs vel ilgi jūtamas baltkrievu sabiedrībā. Aleksandra Lukašenko valdīšanas laikā Baltkrievijas Republika kļuva par Krievijas Federācijas vasaļvalsti (koloniju), tas pēc būtības ir noziegums pret baltkrievu tautu. Šai rīcībai nav attaisnojuma. Baltkrievija ir pelnījusi neatkarību. Baltkrievu tauta ir pelnījusi brīvību. Diemžēl asinskārais diktators Aleksandrs Lukašenko nevēlas atkāpties. Atliek vien lūgt Latvju Dievus, lai baltkrievu tauta spētu atgūt savu brīvību un neatkarību. Lūgsim visvareno Pērkonu – Debesu Tēvu, lai Pērkoņtēvs dāvā baltkrievu tautai spēku cīnīties pret netaisnībām! Lūgsim visvareno Dievieti Laimu, lai Laima dāvā baltkrievu tautai laimīgu likteni! Lūgsim visvareno Dievieti Māru, lai Māra dāvā baltkrievu tautai Saules mūžu! Lai Latvju Dievi svētī baltkrievu tautu! Brīvību baltkrievu tautai!!!
Ar cieņu pret demokrātiju, Skolnieciņš no svētbirzs
Latvju Dievi mūžam viedi.
P.S. Par notikumiem Baltkrievijā var iepazīties Baltkrievijas opozīcijas oficiālajā YouTube kanālā NEXTA: youtu.be/JEbKtZRAGGI (Lukašenko. Zelta padibenes.) un youtu.be/nneIt3EyClI (Zelta padibenes 2: diktatora ēnā). Iesaku arī noskatīties skatītāju iemīļoto multiplikācijas seriālu “Zapovednik”: dw.com/ru/lukashenko-objavljaet-terror-popravki-iz-skazki-pesnja-kitoboev-zapovednik-vypusk-172/av-57728347 (Lukašenko pasludina teroru. Labojumi no pasakas. Vaļu mednieku dziesma. 172. sērija) un dw.com/ru/shou-lukashenko-bajden-i-putin-gotovjatsja-k-vstreche-zapovednik-vypusk-173-060621/av-57795308 (Lukašenko šovs. Baidens un Putins gatavojās tikties. Humoristiska dzeja par pašu būtiskāko. 173. sērija).
#Batkrievija #BaltkrievijasRepublika #baltkrievi #protesti #brīvība #demokrātija #AleksandrsLukašenko #diktators #uzurpators #totalitārisms #opozīcija #IljaJašins #Skolnieciņš #Zapovednik #DeutscheWelle #LatvjuDievi #Pērkons #Laima #Māra #Māra-VeļuMāte #Māra-ZemesMāte #LatvjuDievuSvētība #pagāni
Jūsu e-pasta adrese netiks publicēta. Obligātie lauki ir atzīmēti kā *
• LR 13. Saeimas deputāts [info]• Baltijas Asamblejas Drošības un aizsardzības komitejas vicepriekšsēdētājs [info]• NATO Parlamentārās asamblejas Latvijas delegācijas pastāvīgais pārstāvis [info]
Anna Lejiņa, tulk. Atis Lejiņš
aizsardzība ASV Atis Lejiņš Baltija budžets drošība Eiropa Eiropas Komisija Eiropas Savienība ekonomika English Igaunija Indija intervija karš konference Krievija krīze Latvija Lietuva likums NATO neatkarība nodokļi nākotne Polija PSRS sadarbība Saeima Somija stenogramma svētki tautsaimniecība Ukraina valoda video Vienotība Vladimirs Putins Vācija vēlēšanas vēsture Zviedrija ārlietas ārpolitika Ķīna
Rakstu arhīvs Atlasiet mēnesi septembris (2022)  (2) augusts (2022)  (4) maijs (2022)  (5) aprīlis (2022)  (2) marts (2022)  (3) februāris (2022)  (4) janvāris (2022)  (3) decembris (2021)  (3) novembris (2021)  (1) oktobris (2021)  (4) septembris (2021)  (5) augusts (2021)  (1) jūlijs (2021)  (4) aprīlis (2021)  (2) marts (2021)  (4) februāris (2021)  (1) janvāris (2021)  (2) decembris (2020)  (1) novembris (2020)  (3) oktobris (2020)  (4) septembris (2020)  (1) augusts (2020)  (1) jūlijs (2020)  (1) maijs (2020)  (1) februāris (2020)  (4) janvāris (2020)  (4) decembris (2019)  (3) novembris (2019)  (5) oktobris (2019)  (3) septembris (2019)  (2) jūlijs (2019)  (2) jūnijs (2019)  (5) maijs (2019)  (1) aprīlis (2019)  (3) marts (2019)  (4) oktobris (2018)  (8) septembris (2018)  (7) augusts (2018)  (3) jūlijs (2018)  (5) jūnijs (2018)  (2) maijs (2018)  (4) aprīlis (2018)  (2) marts (2018)  (3) februāris (2018)  (4) janvāris (2018)  (3) decembris (2017)  (6) novembris (2017)  (9) oktobris (2017)  (3) septembris (2017)  (4) jūlijs (2017)  (2) jūnijs (2017)  (9) maijs (2017)  (9) aprīlis (2017)  (4) marts (2017)  (6) februāris (2017)  (4) janvāris (2017)  (4) decembris (2016)  (5) novembris (2016)  (6) oktobris (2016)  (6) septembris (2016)  (7) augusts (2016)  (1) jūnijs (2016)  (5) maijs (2016)  (3) aprīlis (2016)  (5) marts (2016)  (2) februāris (2016)  (9) janvāris (2016)  (4) decembris (2015)  (6) novembris (2015)  (7) oktobris (2015)  (8) septembris (2015)  (5) augusts (2015)  (3) jūlijs (2015)  (3) jūnijs (2015)  (4) maijs (2015)  (4) aprīlis (2015)  (4) marts (2015)  (5) februāris (2015)  (4) janvāris (2015)  (3) decembris (2014)  (4) novembris (2014)  (3) oktobris (2014)  (4) septembris (2014)  (8) augusts (2014)  (4) jūlijs (2014)  (2) jūnijs (2014)  (3) maijs (2014)  (3) aprīlis (2014)  (7) marts (2014)  (6) februāris (2014)  (6) janvāris (2014)  (12) decembris (2013)  (4) novembris (2013)  (3) oktobris (2013)  (5) septembris (2013)  (5) jūlijs (2013)  (4) jūnijs (2013)  (4) maijs (2013)  (6) aprīlis (2013)  (3) marts (2013)  (3) februāris (2013)  (1) janvāris (2013)  (2) decembris (2012)  (6) novembris (2012)  (8) oktobris (2012)  (4) septembris (2012)  (7) augusts (2012)  (3) jūlijs (2012)  (3) jūnijs (2012)  (7) maijs (2012)  (7) aprīlis (2012)  (3) marts (2012)  (4) februāris (2012)  (5) janvāris (2012)  (4) decembris (2011)  (3) novembris (2011)  (10) oktobris (2011)  (7) septembris (2011)  (4) augusts (2011)  (6) jūlijs (2011)  (1) jūnijs (2011)  (4) maijs (2011)  (7) aprīlis (2011)  (3) marts (2011)  (4) februāris (2011)  (3) janvāris (2011)  (3) decembris (2010)  (4) novembris (2010)  (4) oktobris (2010)  (1) septembris (2010)  (7) augusts (2010)  (5) jūlijs (2010)  (3) marts (2010)  (1) oktobris (2009)  (1) jūnijs (2009)  (3) maijs (2009)  (8) aprīlis (2009)  (21) marts (2009)  (22)
Powered by WordPress and Donovan.