lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en lv lv lv es lv en en id lv fr nl fr ca en en lv lv lv nl de en uz lv lv id lv lv lv lv lv lv lv es uk es en en lv lv lv lv es lv lv lv lv lv de lv es lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv de lv es lv lv lv lv lv lv lv ceb de lv lv lv lv lv de lv lv lv de lv lv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lv lv
Apceļo Latviju - Embūtes dabas parks
Lūdzu, ņemiet vērā, ka raksts ir vairāk nekā piecus gadus vecs un ir pārvietots uz mūsu arhīvu. Mēs neatjauninām arhīvu saturu, tāpēc var būt nepieciešams meklēt jaunākus avotus.
2016. gada 6. augusts 11:31
Spēcīgu leģendu un senatnīgas enerģijas aura krāšņo šo mītisko, nostāstiem un teikām apvīto Embūtes senleju. Lai paši varētu par to pārliecināties, šeit ir jāatbrauc, jāizstaigā, jāaptausta, jāizsmaržo. Embūtes gaiss veldzē, daba- apgaro, šeit var noķert brīvības un miera sajūtu.
Aleks Boldvins kļuvis par astoņu bērnu tēvu
Noklausies! "Raxtu Raxti" laiž klajā singlu "Sajāj tautas, sarīb zeme"
Filmas “Neona pavasaris” pirmizrādi nosvinēs ar īpašu deju mūzikas ballīti
"Ardievu, Burka!" Magone nomainījusi uzvārdu
Režisors Staņislavs Tokalovs: iepriekšējā dzīvē esmu bijis suns
VIDEOMūziķis Jānis Ruņģis izdod video zīmju valodā
Embūte ir apdzīvota vieta Vaiņodes novada Embūtes pagastā, autoceļu P106 un P116 krustojumā, Lankas upes krastos. Ziemeļos no ciema atrodas senais kuršu Embūtes pilskalns. Tā no Rīgas atrodas 173 kilometru attālumā. Izrādās, nav nemaz tik viegli šo vienu no Kurzemes noslēpumainākajām vietām atrast, tāpēc varbūt GPS koordinātas būs tieši laikā:GPS Lat:56.50542 Lon:21.81956.
Embūtes dabas parka apmeklējums ir bezmaksas, turklāt, ja dabas parka apmeklējumu sāksiet pie Embūtes tūrisma informācijas centra, Jums būs iespēja uzzināt un uzklausīt daudz un dažādas sev interesējošas lietas. Šeit iespējams paskatīties gaumīgi iekārtotās ekspozīcijas- tematisko fotogrāfiju izstādi, lielu un mazu, zīmētu un no dažādiem materiāliem veidotu zobenu kolekciju. Turklāt šeit atrodas Latvijā vienīgie Embūtes dabas parka reljefa maketi. Ja dabas parka apmeklējums vilinošāks šķiet izmantojot velosipēdus, tad arī tas šeit ir iespējams. Pēdējā laikā netrūkst cilvēku, kuri izrāvušies no lielpilsētas steigas steidz atpūsties uz izbaudīt klusumu Embūtē, nakšņojot Embūtes tūrisma informācijas centra iekārtotajā viesu mītnē, tādejādi izbaudot dabas skaistumu kā no agra rīta, tā līdz pat saulrietam.
Foto: No personīgā arhīva
Par Embūtes dabas parku
Embūtes dabas parks, saukts arī par Embūtes senleju, ir viena no skaistākajām, interesantākajām un noslēpumainākajām Kurzemes vietām, to nu nevar noliegt. Latvijā nav otras tādas vietas, kur ieejas vārtus senlejā simbolizē stilizēti zobeni ar vairogiem ceļa abās pusēs, radot mītisku un cienījamu noskaņu.
Foto: No personīgā arhīva
Noslēpumainību Embūtes senlejai piešķir svētie ozoli, akmeņi, mītiskas gravas un pilskalni, pilsdrupas, avoti, noslēpumainiem stāstiem apvīti ciemi, kuros mituši baltu zintnieki.
Tāpat pārsteidz arī daba ar neskaitāmiem aizsargājamiem augiem, kas ierakstīti «Latvijas Sarkanajā grāmatā», retiem dzīvniekiem, bagātīgu dabisko veģetāciju.Dabas mīļotājiem aizraujoši būs izstaigāt dabas parku, pa ceļam mēģinot sastapt kokvardes vai lielo tritonu. Šeit iespējams dabā aplūkot krāšņās marmora rožvaboles, kailgliemezi, zilās spāres, kā arī zaļziedu naktsvijoles, mieturu mugurenes, Baltijas dzegužpirkstītes, vīru dzegužpuķi un daudzus citus aizsargājamos augus.
Foto: no personiskā arhīva
Foto: No personīgā arhīva
Par Embūtes apkārtnes vēsturi stāsta daudzas teikas un leģendas. Embūtes kultūrvēsturiskā mantojuma stūrakmens ir romantiskā teika par kuršu vadoņa Induļa un vācu komtura meitas Ārijas mīlestību, kas ņemta par pamatu izcilā latviešu dzejnieka un dramaturga Raiņa lugai «Indulis un Ārija» .Vieta, kur viņi pirmoreiz tikušies, joprojām zaļo Ārijas un Induļa ozoli.Ārijas un Induļa sen vairs nav, bet ozoli vēl aug un zaļo, stāstīdami latvisko Romeo un Džuljetas stāstu.
Pēc seniem nostāstiem Embūte bijusi senču svētvieta vienai no visspilgtākajām mitoloģiskajām būtnēm- Pērkonam. Krievu (Krīvu) kalnā nepārtraukti degusi svētuguns, ko uzmanīja krīvi- svētie vīri un vaidelotes- svētās sievas.
Zintnieki un ezotēriķi uzskata, ka tieši no Embūtes sākas Kurzemes «koka»- Kurzemes meridiāna saknes, no kura izaug visas Ziemeļkurzemes svētvietas. Enerģētiskās līnijas aptver visu zemeslodi kā tīkls, un tieši uz meridiāniem parādās īpašas vietas- avoti, alas, klinšu atsegumi, kalni, ūdenskritumi, pilskalni, akmeņi, kur notiek Zemes un Visuma enerģiju pastiprināšanās. Tādās vietās cilvēki izjūt skaistumu, apgarotību, dvēseles pacēlumu, brīvību un mieru, tieši tāpēc tādas vietas dēvē par svētvietām.
Vieta, kas nepaliks nepamanīta ir Embūtes baznīcas drupas. Šī ir vieta, kur laulāja Induli un Āriju. Agrāk šeit atradās viena no vislielākajām baznīcām Kurzemes hercogistē ar vairāk kā trīs simtiem sēdvietu. Mūra baznīca būvēta no 1674-1684 gadam, baznīcu rotājušas milzīgas kristāla lustras, iespaidīgas ērģeles un krāšņas altāra gleznas. Laikam ejot baznīca tikusi papildināta ar dažādiem izciliem kokgriezumiem, pats altāris darināts klasicisma stilā. Baznīcu rotājuši muižnieku ģērboņi, karogi, vāzes. Tajā laikā Embūtes luterāņu baznīca bijusi vienīgais šāda tipa piemineklis visā Latvijas teritorijā. Pirmās brīvvalsts gados tur notikuši dievkalpojumi, kuros vairākkārt piedalījies arī Valsts prezidents Kārlis Ulmanis. Otrā pasaules kara beigās baznīca nopostīta.
Pašā Embūtes senlejas vidū, tautā sauktajā Joda dambī, jeb Joda lejā var sajust neparastas sajūtas. Tu esi nokļuvis tādā kā katlā, jo veroties uz visām pusēm, visapkārt ir augstas nogāzes. Sirreāli. Joda leja ir labiekārtota, tikušas nomainītas trepes, kas ved Induļa pilskalnā, ir vairāki informatīvie stendi dažādās valodās ar aktuālāko informāciju par dabas parku un tā iemītniekiem. Labiekārtotā dabas parka teritorija ir lielisks priekšnosacījums tam, lai cilvēki šeit atbrauktu un censtos iztēloties kā šeit iepazinušies Indulis un Ārija, kā nogrimusi kuršu pils. No Induļa pilskalna skatu laipas paveras elpu aizraujoša panorāma. Brīvība un miers, nesteidzīga atpūta un būšana pie pašas dabas, kur tuvāk būt vairs nav iespējams- tā ir Embūtes senleja.
Ziema, pavasaris, vasara vai rudens- katrā gadalaikā šeit iespējams redzēt un piedzīvot savu skaistumu.
Ne velti latviešu rakstnieks Rihards Rudzītis savā darbā «Svētceļotāja piezīmes» (1929) par Embūti rakstījis sekojoši: «Rudens staigā pa koku galotnēm un birdina zarus, ievīstot visu zeltā un purpurā. Skaists ir dzeltenais lapu jums virs galvas, bet vēl skaistāka zeme zem kājām. Rudens ber pār kalniem savus smaidošo zeltu.»
Gadsimtiem ilgi Embūte ir bijusi sakrāla vieta, cienīgu stāstu, leģendu un teiku apvīta. Bagāta vieta.
TVNET aicina vasarā apceļot Latviju
Labi ir tur, kur mūsu nav? Muļķības! Labi ir šeit un tagad! Tieši tāpēc TVNET aicina tevi šovasar apceļot Latviju. Mēs stāstīsim un rādīsim savas īpašās Latvijas vietas, un aicinām tevi darīt to pašu, tādējādi veidojot mūsu kopīgo ceļvedi. Sūti mums savus stāstus un fotogrāfijas un iegūsti balvu! TVNET aicina - apceļosim Latviju!
Aicinām lasītājus sūtīt savus ekskursiju maršrutus un ceļojumu pieredzi uz epastu - celotajs@tvnet.lv
Noklausies! "Raxtu Raxti" laiž klajā singlu "Sajāj tautas, sarīb zeme"
Režisors Staņislavs Tokalovs: iepriekšējā dzīvē esmu bijis suns
VIDEO Mūziķis Jānis Ruņģis izdod video zīmju valodā
Robijs Viljamss koncertēs Rīgā
Nacionālais teātris šķendējas ar Tukuma muzeju par savulaik nozagtas Aspazijas bistes piederību
VIDEO Publicēts filmas "Mātes piens" oficiālais treileris
Mirusi oskarotā aktrise Luīze Flečere
Ko darīt Lietuvas muzejos? Zirgi, dzintari un mūsdienu māksla
Mājās piemirsts analogais ieraksts. Vinila dienā prezentēs retu Latvijas grupas “Opus” skaņuplati
Jaunais aktieris Kārlis Arnolds Avots par satikšanos ar skandālistu Aldi Gobzemu
Dzimtajā Lielvārdē no deviņdesmitajiem. Ar koncertu atgriežas kulta deju grupa "100. debija"
Kino industrijas pārstāvji pulcējas pašmāju filmas "Mīlulis" pirmizrādē
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa