en en en lv en en en fa lv sv lv en lv lv lv lv lv lv de lv en en en en en de lv en de eo en lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv en en en en en en en en lv en lv lv lv en sv lv en en sv lv en hbs_lat lv en lv lv lv en lv lv lv de lv lv en lv lv it vo en en eo lv en de en lv lv de lv lv lv en en it en en lv en lv en en fa en en en en
Pase izdota 1919. gada 30. oktobrī.
Sieviešu Palīdzibas Korpusa, mūsu pirmās sieviešu armijas palīgorganizacijas, pirmās darbinieces. Avots: Jaunā Nedēļa, Nr.38 (12.11.1926)
Pirmā rindā sēd kancelejas darbinieces, vidū (baltā) dziedātāja Ance Lindberga. Pirmajā rindā no labās puses: 1. - nav zināma, Elza Klaustiņa, 3. Malvīne Vīgnere-Grīnberga, 4. Anna Meierovica, 5. Justīne Čakste, Korpusa priekšniece, 6. leitnants Galindoms, kurš uz Ministru prez. Ulmaņa priekšlikumu ierosināja Korpusa dibināšanu, 7. Anna Kasparsone (dz. Freimane; ārsta Kārļa Kasparsona sieva), 8. Johanna Reinharde (ārsta Gustava Reinharda sieva), 9. Paulīne Hermanovska (Ivandes Kaijas māsa), 3. rindā: 1. aktrise Jūlija Skaidrīte, 2. dziedātāja Mērija Saksa (Paula Saksa dzīvesbiedre), 2. un 4. - nav zin. 5. Elza Štāla (skolu inspektora Miķeļa Štāla dzīvesbiedre), 6. - nav zināma, 7. Helēna Kaire (vīrs ārsts), 8. Marta Petrova, 9. - nav zin., 10. Veronika Līdaka (vīrs ārsts), 11. Marta Berga, 12. Amālija Merga, 13. Alise Sūna, viena no pirmajām Korpusa dibinātājām, 14. Šarlote Kalniņa, 15. Emīlija Lazdiņa, 16. Marija Golta, 17. - nav zin., 18. Milda Sleikša, 19. Erna Rezgale, viena no pirmajām Korpusa dibinātājām. 20. Ivande Kaija.
Sieviešu Palīdzības Korpusa valde 1922. gadā. No kreisās 1. rindā: Klaustiņa, Sūna (priekšniece), Ozoliņa, Vācieša un Golta kundzes. 2 rindā: Diknera, Mergas, Kalniņa, Ķempeļa, Ābeltiņa un Rezgaļa kundzes.
Elza Klaustiņa (1885–1971) – sabiedriska darbiniece, literāte. Mācījusies Šaņavska Tautas universitātē Maskavā, Kerkovas un Boļšakova mākslas studijā. Rīgā bijusi Sieviešu palīdzības korpusa valdes locekle (1920–1924), pēc tam Tuberkulozes apkarošanas biedrības priekšniece, Tautas palīdzības sekcijas vadītāja. Izbraukusi uz Vāciju (1944), bijusi Pasaules baznīcas aprūpes dienesta (Church World Service) bērnudārznieču institūta direktore, IRO (International Refugees Organization) bērnunama pārzine Augsburgā. Izceļojusi uz ASV (1951), vadījusi latviešu bērnudārznieču kursus Milvoki, mācījusi rotaļas un tautas dejas. Apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni. Sarakstījusi rokasgrāmatu "Bērnu dārzs" (1949), grāmatu "To nevar aizmirst. Patriotiskā un sociālā darbā" (1968). Rakstījusi ludziņas bērniem ("Mežs runā", 1947), daudz publicējusies presē.
Dzimusi tirgotāja Jāņa Celmiņa ģimenē. Vecāki bijuši ļoti reliģiozi. Māte Anna Simsone augusi hernhūtiešu ģimenē, visi trīs viņas brāļi (Simsonu Dāvis, Jānis un Pēteris) bijuši Kundziņos brāļu draudzes saiešanas namā Dieva vārda teicēji. Brālis, vēlāk mākslinieks, Kārlis Celmiņš. Māsa Alma Alksne.
1901: pēc pamatskolas beigšanas vājās veselības dēļ palikusi Cēsīs. Mācījusies pie fotogrāfa Andersona ar labām sekmēm, taču fotografēšana neapmierināja, jo mērķis – zīmēšanas skolas apmeklēšana.
Pašmācības ceļā iegūst mājskolotājas–audzinātājas diplomu.
1904–05: strādā par mājskolotāju Maskavā.
1905: strādā Maskavā rokdarbu veikalā un piepelnās zīmēdama. Iestājas stenografijas, grāmatvedības un mašīnrakstīšanas vakara kursos. Klausās literatūras lekcijas Šaņavska Tautas univeristātē. Svētdienās apmeklē Tretjakova galeriju un Aleksandra muzeju. Dzied Latviešu biedrības korī un spēlē ludziņās. Apmeklē Maskavas Dailes teātri.
Pēc stenografijas kursu beigšanas strādā par kantoristi.
Iestājas profesora Boļšakova mākslas studijā, apmeklējot to vakaros. Apmeklē arī franču Sesil–Kerkovas porcelāna studiju. Aizraujas ar ziedu studijām. Vēlāk, apgleznojot porcelāna šķīvjus, nopelna sev otru algu.
Strādā par mašīnrakstītāju "Ņujorkas Institūtā".
1910: laulības ar Gustavu Klaustiņu.
1912: kopā ar vīru Gustavu Klaustiņu dodas uz Minsku, kur Klaustiņam inženiera darbs Minskas depo. Strādājusi par skolotāju Minskas dzelzceļnieku skolā. Pasniedz porcelāna apgleznošanas stundas.
Kad Gustavu Klaustiņu komandē uz Omsku, dodas uz turieni. Kopā ar vīru nodibina Omskā Latviešu biedrību.
1913. gada 29. novembris: piedzimst dēls Jānis.
Ģimene atgriežas Minskā. Strādājusi Dzelzceļnieku augstākās pakāpes skolā par zīmēšanas skolotāju.
1914: kā bēgļi dodas uz Maskavu.
1917. gada 13. martā: piedzimst dēls Juris.
1918. gada decembris: kopā ar ģimeni atgriezusies Latvijā.
1920–24: Rīgā bijusi Sieviešu palīdzības korpusa valdes locekle.
1923–34: bijusi Tuberkulozes apkarošanas biedrības priekšniece.
1937–41: rūpējās par līdzekļu sagādi Veselības veicināšanas biedrībai.
1941–44: bijusi Tautas palīdzības sekcijas vadītāja.
1944: izbraukusi uz Vāciju.
1946–49: bijusi Pasaules baznīcas aprūpes dienesta (Church World Service) bērnudārznieču institūta direktore.
1949–51: bijusi IRO (International Refugees Organization) bērnunama pārzine Augsburgā.
Vadījusi bērnu dārzu Kleinkecas nometnē, Bavārijā, bērnudārznieču kursus Gablingenā.
1951: izceļojusi uz ASV.
Vadījusi latviešu bērnudārznieču kursus Milvoki, mācījusi rotaļas un tautas dejas.
1949: sarakstījusi rokasgrāmatu "Bērnu dārzs" (atkārtots izdevums, 1961).
Luga bērniem1947: "Mežs runā"
Atmiņas1968: "To nevar aizmirst. Patriotiskā un sociālā darbā"
Alma Marija Alksnis - Sister
A. Šaņavska Maskavas Tautas universitāte
Miusskaya Ploshchad' 6, Moscow
Mācījusies Kerkovas un Boļšakova mākslas studijā.
Strādājusi par skolotāju Minskas dzelzceļnieku skolā.
Latvijas Tuberkulozes apkarošanas biedrība
Līdzekļu vākšanas komitejas priekšniece, Tuberkulozes apkarošanas sekcijas valdes locekle
Tautas palīdzības sekcijas vadītāja.
Pasaules baznīcas aprūpes dienesta (Church World Service) bērnudārznieču institūta direktore.
IRO (International Refugees Organization) bērnunama pārzine.
Vadījusi latviešu bērnudārznieču kursus.
Latvian Woman’s Relief Corps
No 1920. līdz 1924. gadam valdes locekle.
Latvijas Sieviešu organizāciju padome
1931: Sieviešu vēlēšanu komitejas prezidija locekle, deputāta kandidāte no Sieviešu organizāciju saraksta Rīgas domes vēlēšanās un 4. Saeimas vēlēšanās
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.