lv fr sl lv lv lv lv lt it lv fi lv lv pl en lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en lv lv en lv lv lv lv en lv fr lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv en lv lv lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv zh lv lv eo lv lv es lv es lv es lv es lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv lv lv lv fr fr sl lv fr
VK: Novēršot nepilnības e-pakalpojumu pieejamībā, finanšu resursus un cilvēkresursus varētu izmantot efektīvāk | Labdien.lv
Valdība atbalsta daļēju energoresursu cenu pieauguma segšanu mājsaimniecībām
Vai Latvijas iedzīvotāji un uzņēmumi var paļauties uz IS pieejamību un e-pakalpojumu saņemšanu? Diemžēl revīzijā Valsts kontrole neguva konkrētu atbildi: konstatētas vairākas problēmas saistībā ar to, kā valsts iestādes novērtē IS pieejamību un kā tās kopumā pārvalda IS. “Pirmkārt, iestāžu sniegtā informācija par IS un e-pakalpojumu pieejamības līmeni lielākoties ir viedokļos, nevis faktos balstīta, jo nav skaidrības, kā pieejamību izmērīt – nav aprēķina metodikas un netiek uzkrāti rādītāji, lai to mērītu. Otrkārt, valstiskā līmenī informācija par sasniegto IS un e-pakalpojumu pieejamības līmeni netiek apkopota. Novēršot šīs nepilnības, valsts pārvalde finanšu resursus un cilvēkresursus varētu izmantot efektīvāk. Tāpat būtu zināmi konkrēti “vājie posmi”, kuros uzlabojumi ir visnepieciešamākie,” skaidro Ilze Bādere, Valsts kontroles padomes locekle.
Lai arī valstiskā līmenī ir apzināts IS pieejamības nozīmīgums, t.sk. e-pakalpojumu nodrošināšanai, un normatīvajos aktos ir izvirzīti ieviešamie organizatoriskie priekšnoteikumi, lai sekmētu IS pieejamību un ar to saistītās IKT infrastruktūras darbības nepārtrauktību, iestādes šos priekšnoteikumus nesteidz ieviest, kā arī nesteidz pārliecināties, vai ieviestie organizatoriskie un tehniskie pasākumi nodrošina IKT darbības nepārtrauktību, IS un e-pakalpojumu pieejamību un vai incidenta gadījumā IS pieejamību var atjaunot iespējami īsā laikā. Šie jautājumi kļūst arvien aktuālāki, gan paaugstinoties kiberdrošības riskiem, gan Covid-19 pandēmijas ietekmē pieaugot e-pakalpojumu izmantošanai. Piem., saskaņā ar Pakalpojumu sniegšanas un pārvaldības platformas datiem par 2020.gadu e-pakalpojumi izmantoti četras reizes vairāk nekā klātienes pakalpojumi.
Būtiskākās konstatētās problēmas, kuru risināšanai #PēcRevīzijas sniegti ieteikumi
Iestādēm nav skaidrs, kā nodrošināt un ko uzraudzīt, lai sasniegtu normatīvajos aktos noteikto pieejamības līmeni (integrētajām valsts IS 98%, savietotājam 99% un
e-pakalpojumiem 98%). Iestādēs izmantotajām IS (ja vien tās nav integrētās valsts IS vai savietotājs) normatīvajos aktos nav noteikti tehniskie risinājumi, kurus ieviešot iestāde nodrošina savu IS darbību un sekmē noteiktu IS pieejamības līmeņa sasniegšanu. Atbilstošu tehnisko risinājumu IS pieejamības izvēle un rādītāji IS darbības nepārtrauktības uzraudzībai ir katras iestādes pārziņā. Iestādes lielākoties uzrauga un vērtē kādu no komponentiem, piemēram, IS datubāzes pieejamību vai servera darbību, bet nemēra un nevērtē citu komponentu, piemēram, funkcionalitātes, pieejamību IS lietotājiem.
Vienkopus netiek uzkrāta un analizēta informācija par sasniegto e-pakalpojumu un to atbalstošo IS pieejamības līmeni. Lai gan atsevišķi informācijas vienumi, kas attiecas uz IS pieejamību, valsts pārvaldē tiek uzkrāti (piem., VARAM par valsts IS un tehniskajiem resursiem, CERT.LV par IT drošības incidentiem, VRAA par e-pakalpojumu darbības traucējumiem un nepieejamību portālā Latvija.lv), centralizētā veidā valstī informācija par pieejamību apkopota un analizēta netiek, tāpat nav analizēti problēmu cēloņi un sekas. Neapzinot problēmas un nevērtējot to cēloņus, nevar sniegt pamatotus priekšlikumus uzlabojumiem, un iestādes turpina ilgtermiņā uzturēt e-pakalpojumus, nevērtējot nepieciešamos uzlabojumus.
Latvijā līdz šim nav veiktas aplēses, cik daudz izmaksā IS nepieejamība un kādas sekas tas rada privātpersonām, iestādēm vai tautsaimniecībai kopumā. Revidentu ieskatā sekas varētu būt ievērojamas, jo tiek radīts administratīvais slogs gan pakalpojuma saņēmējam (jāmeklē alternatīvs risinājums; jātērē laiks, pārbaudot, vai atjaunota pieejamība), gan valsts pārvaldei (klientu apkalpošana mazāk automatizētā pakalpojumu sniegšanas kanālā). Pēc revīzijā veiktās aplēses e-pakalpojuma saņemšana citā, nevis attālinātā veidā pakalpojuma saņēmējam var radīt izmaksas 15,40 eiro apmērā un var nākties patērēt vidēji 1,5 stundu tā saņemšanai klātienē. Pakalpojuma nepieejamības gadījumā arī iestādes ir spiestas tērēt resursus (1,83 eiro par vienu pakalpojumu), ko tās varētu izmantot citu, mazāk automatizētu funkciju nodrošināšanai. Revidentu aplēses liecina: ja diennakti nav pieejams portāls Latvija.lv, pakalpojumu saņēmēji var nesaņemt vismaz 22 500 e-pakalpojumus. Analizējot Latvija.lv publicētos paziņojumus par portāla un e-pakalpojumu darbības traucējumiem četru mēnešu periodā, konstatēts, ka kopumā par 21 e-pakalpojumu (17% no visiem) ir bijuši paziņojumi, ka tas nedarbojas; no tiem astoņi nedarbojās no vienas līdz 23 dienām. Secināms, ka tie konkrētajā mēnesī bijuši pieejami robežās no 26% līdz 96,8%, kas ir mazāk nekā normatīvajā aktā noteiktais 98% sasniedzamais e-pakalpojuma līmenis.
Netiek salāgots IS izvirzītais darbības laiks un sasniedzamais pieejamības līmenis starp visām e-pakalpojuma nodrošināšanā iesaistītajām komponentēm, t.i., atbalstošo IS, IKT infrastruktūru, integrētajām IS un arī attiecībā uz vietu, kur e-pakalpojums ir izvietots – iestādes tīmekļvietne vai portāls Latvija.lv.
“Kopumā e-pakalpojumu un to atbalstošo IS pieejamība netiek labi pārvaldīta un uzraudzīta – ir gan problēmas, gan daudz neatbildētu jautājumu par pareizu pieejamības organizēšanu. Rīcībai jābūt savstarpēji koordinētai starp iestādēm, jo ļoti bieži, lai e-pakalpojums darbotos, tā izpildē ir iesaistītas vairākas iestādes un to uzturētās IS. Tātad visiem komponentiem ir jābūt pieejamiem, jo pat vienas komponentes darbības traucējumi ietekmēs e-pakalpojuma saņemšanu,” norāda I.Bādere.
Piemēram, lai iedzīvotājs saņemtu e-pakalpojumu portālā Latvija.lv, nepieciešams, lai darbotos: (1) portāls Latvija.lv, kuru uztur VRAA; (2) lietotāja autentifikācijas mehānisms, kuru nodrošina LVRTC vai kāda no komercbankām; (3) pati IS un e-pakalpojumu izpildošie servisi, kurus uztur iestāde; (4) saistītās IS un servisi, kas nepieciešami, piem., personas datu pārbaudei Iedzīvotāju reģistrā, kuru uztur PMLP; (5) datu apmaiņas kanāli, kurus uztur dažādi telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji, un 6) savietotājs, kuru uztur VRAA.
Nav noteikts, kāds ir e-pakalpojuma darba laiks, t.i., vai var sagaidīt e-pakalpojuma pieejamību iestādes darba laikā vai 24/7 darbības režīmā. Piem., izvietojot e-pakalpojumu portālā Latvija.lv, tā pieejamība iespējama vienīgi tā uzturētāja VRAA noteiktajos un nodrošinātajos laikos. Tas rada risku, ka iestādes, izvietojot e-pakalpojumus portālā Latvija.lv, nenodrošinās e‑pakalpojumiem noteikto sasniedzamo pieejamības līmeni (98% mēnesī). Pēc revidentu aprēķiniem tā iestādes e-pakalpojums teorētiski var būt pieejams par teju četrām stundām mēnesī mazākā apjomā, nekā to paredz e-pakalpojuma pieejamības regulējums. Nesaskaņoto prasību e-pakalpojumu un portāla Latvija.lv pieejamībai rezultātā, iespējams, katru mēnesi valstī var tikt radīts administratīvais slogs līdz pat 64 tūkst. eiro, un kopumā piecu gadu laikā (kopš 2017.gada), iespējams, kopumā ir radīts administratīvais slogs 3,84 milj. eiro, ko varēja izmantot efektīvāk.
Lai gan valsts IS un IKT resursu uzskaites sistēma – VIRSIS – ir izstrādāta un ir ieviesta kopš 01.01.2020., tajā uzskaitītie dati ir nepilnīgi. Piemēram, iestādes ir reģistrējušas datus tikai par 127 no 181 valsts IS, kas bija reģistrēta iepriekš uzturētajā “Valsts informācijas sistēmu reģistrā”. Tāpat tikai 19 IS pārziņi ir norādījuši, ka IS tiek izmantota, lai nodrošinātu iestādes pamatdarbību. Par lielāko daļu IS (123 IS) to pārziņi norāda, ka IS paredzētas tikai iestādes iekšējo vajadzību nodrošināšanai – tātad nenodrošina datu apmaiņu ar citām sistēmām vai pakalpojumu sniegšanu, kas, savukārt, liek domāt, ka sistēmas nav korekti klasificētas u.tml. Revidentu ieskatā trūkumi VIRSIS informācijas uzskaitē ietekmē VARAM spēju sekmīgi plānot vienotu valsts politiku IS un to darbībai nepieciešamo IKT resursu un pakalpojumu attīstībai un uzturēšanai, kā arī iedibināt uz pierādījumiem balstītu rīcībpolitiku IKT pārvaldībā. Piem., nevar identificēt tās IS, kas nodrošina pakalpojumus privātpersonām un datu apmaiņu ar citām IS, un attiecīgi tieši šīm IS un to darbību atbalstošajai IKT infrastruktūrai būtu jāsasniedz atbilstoša līmeņa pieejamība un jāplāno resursi tās nodrošināšanai. Pilnvērtīgi dati par valsts IS un ar tām saistīto IKT infrastruktūru ir priekšnoteikums vienotai IS pieejamības un IKT darbības nepārtrauktības pārvaldībai.
Pamatojoties uz revīzijā secināto, Valsts kontrole #PēcRevīzijas sniegusi deviņus ieteikumus VARAM un AiM e-pakalpojumu un tos atbalstošo IS pieejamības uzlabošanai. Ieteikumi jāievieš sadarbībā ar CERT.LV. Termiņš Valsts kontroles ieteikumu ieviešanai ir 2026.gada vidus, bet atsevišķu ieteikumu ieviešana ir paredzēta jau līdz 2023.gada aprīlim.
Jāmin, ka jau revīzijas laikā gan VARAM, gan AiM spēra soļus problemātisko jautājumu sakārtošanai. VARAM sākusi valsts pakalpojumu pārvaldības reformu, kuras ietvaros paredzēs arī precīzu un pamatotu pieejamības prasību izvirzīšanu valsts pakalpojumiem. AiM, identificējot nepietiekamo valsts pārvaldes iestāžu kiberdrošības līmeni un trūkumus kiberdrošības pārvaldības modelī, lūdza Ministru kabinetu atbalstīt Nacionālā kiberdrošības centra izveidi no 2023. gada 1. janvāra – MK to atbalstīja š.g. 7.jūnijā.
Saeima atbalsta Skultes termināļa likumu
Lai ilgtermiņā novērstu energodrošības riskus enerģētikas nozarē, stiprinātu Latvijas enerģētisko drošību un tautsaimniecības nepārtrauktu darbību, Saeima galīgajā lasījumā atbalstīja...
Kokapstrādes uzņēmums “Stiga RM” turpina modernizāciju – Kuldīgas ražotnē sāk uzstādīt “Raute” jauno finiera lobīšanas līniju
28/09/2022 | Autors: Publicitātes materiāls
Kurzemes reģionā vadošais mežsaimniecības un kokapstrādes uzņēmums SIA “Stiga RM” pēc pagājušajā mēnesī notikušā ugunsgrēka uzņēmuma finiera lobītavā ne tikai veiksmīgi atsācis...
Energoresursu krīze: RAKUS par vairākiem grādiem samazinās telpu temperatūru
26/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Lai ieekonomētu līdzekļus, Rīgas Austrumu klīniskās universitātes slimnīca (RAKUS) par vairākiem grādiem samazinās telpu temperatūru, intervijā LTV raidījumā "Rīta panorāma" atzina...
Bez valsts atbalsta elektroenerģijas rēķinu apmaksai virkne uzņēmumu būs spiesti pārtraukt darbību
Latvijas lielākā uzņēmēju biedrība Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera (LTRK) un Latvijas lielākā darba devēju organizācija Latvijas Darba devēju konfederācija (LDDK) vērš...
Latvijas centrālās bankas prezidents: Ziema tiešām būs diezgan grūta
23/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Latvijas ekonomika jau bremzējas – ziema būs grūta, bet kritums nebūs ļoti dziļš, piektdien intervijā LTV raidījumā "Rīta Panorāma" norādīja Latvijas Bankas prezidents Mārtiņš Kazāks. "Latvijas...
“Pērkam Biznesu” iegādājas ražošanas, tirdzniecības, IT un citus uzņēmumus visā Latvijā
22/09/2022 | Autors: Publicitātes materiāls
Šobrīd uzņēmēji saskaras ar vairākiem izaicinājumiem – karš Ukrainā ir radījis energoresursu krīzi, pieaugusi inflācija un atsevišķi uzņēmumi vēl mēģina tikt galā ar Covid-19...
Saeima: Televīzijas programmām ar retranslācijas aizliegumu nedrīkst izsniegt apraides atļauju
Saeima ceturtdien, 22. septembrī, otrajā – galīgajā - lasījumā atbalstīja par steidzamiem atzītos grozījumus, ar kuriem noteikts, ka Latvijas teritorijā apraides atļaujas netiek izsniegtas...
“Skulte LNG Terminal” vadītājs: Ja nebūs nodrošinājuma, tad nebūs termināļa
Skultes termināļa izbūve nav iespējama pusgada laikā, bet mēs neslēpjam arī to, ka bez administratīvajām procedūrām ir jāsavāc naudas līdzekļi, intervijā “Neatkarīgajā” sacīja...
Faktiskā bezdarba līmenis augustā bija 6,4 %, reģistrētais – 5,8 %
2022. gada augustā faktiskā bezdarba līmenisLatvijā bija 6,4 %, un salīdzinājumā ar jūliju tas ir samazinājies par 0,1 procentpunktu, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) darbaspēka...
LTRK: Uzņēmēji gatavojas sarežģītai ziemai
Neskaidrības par to, vai ziemā uzņēmumiem pietiks energoresursu, cik tie maksās un kādi būs valdības atbalsta pasākumi, rada bažas, kā izdzīvot un kā rast labākos risinājums biznesa...
Latvija saņem 201 miljonus eiro par Atveseļošanas fonda plāna pirmo rādītāju izpildi
Latvijā atklāti vēl 1154 Covid-19 gadījumi
Briškens: "Apvienotais saraksts" un Nacionālā apvienība izmisīgi cenšas akcentēt it kā nepārvaramās ideoloģiskās atšķirības ar "Progresīvajiem"
Levits par Krievijas izraisīto karu Ukrainā: Miers ir iespējams, tikai balstoties uz taisnīgumu
Nedēļas izskaņa būs vējaina un vietām īslaicīgi līs, nākamā nedēļa iesāksies ar sausāku laiku
Aivars Lembergs ASV Brexit COVID-19 Dana - Reizniece - Ozola Daniels Pavļuts Egils Levits Eiropas Savienība Eiropas Savienība ekonomika eksports gaisa temperatūra ierobežojumi Ilze Viņķele izglītība IZM JKP Kariņa valdība Kariņš KNAB koronavīruss Krievija Krišjānis Kariņš Latvija lauksaimniecība Lielbritānija Māris Kučinskis Nils Ušakovs Raimonds Vējonis Rīga Saeima sankcijas Ukraina vakcinācija vakcinācija pret COVID-19 vakcīna veselība Veselības ministrija veselības nozare VID Vienotība Viņķele Vladimirs Putins ZZS ārkārtējā situācija
Iesūtiet savu viedokli par sabiedrībā aktuāliem notikumiem, foto vai video reportāžas uz e-pastu: redakcija@labdien.lv, vai aizpildot šo formu.
Latvijas kultūras portāls RĪTS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa katalogs KATALOGS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa portāls BIZNESS.LV
Šis portāls izmanto sīkdatnes (cookies angļu val.), lai analizētu datplūsmu, uzlabotu satura kvalitāti, pielāgotu saturu lietotāju vajadzībām un optimizētu tā darbību Sapratu Sīkāk par sīkdatnēm un to dzēšanu šeit