lv lv fi lv lv lv lv pt lv lv en lv lv de en lv lv lv lv lv lv lv lv lv hy lv ru lv hy lv lv lv lv lv lv lv lv ko lv lv en lv lv fi lv jbo en lv lv lv fr en lv pt en lv lv lv ca en lv lv it en lv lv lv vo nl lv lv de lv pl lt nl lv lv lv lv lv lt sv lv lv lv de lv lv sv lv hbs_lat rm lv id lv lv lv lv lv lv en lv pt
Novērtē rakstu: Atzīme 0 no 0 balsīm
2008. gada 24. janvāris 11:57 5 atsauksmes
Latviešu biedrības Latviešu valodas attīstības kopa, šonedēļ publiskojot gada vārdu, nevārdu un spārnoto teicienu, izteica prieku par latviešu valodas attīstību un bagātināšanos. Šī akcija ir labs veids, lai norādītu gan ir labiem, gan sliktiem valodas publiskā lietojuma piemēriem, taču pašiem latviešu valodas kopējiem ne vienmēr izdodas būt konsekventiem savos skaidrojumos.
Ir arī veiksmīgi sēnalu atradumi:
«aktivitāte» ar nozīmi ‘sarīkojums’ (Jautājums latviešu valodas draugiem: vai «sarīkojums» pats ir vēlams?);
«komunikācija» un «komunicēt» -- latviešu valodas kopēji domā, ka šeit lietojami vārdi ‘saruna’ un ‘sarunāties’, taču šie jēdzieni ir krietni plašāki. «Komunicēt» var nozīmēt tiklab ‘runāt’ vai ‘sarunāties’, kā ‘raidīt vēstījumu’;
Un ir tādi, kas nekādā gadījumā nav pērnā gada sērga, bet lietoti jau izsenis:
«Top 10» -- ‘desmit labākie’;
«pirktākais» -- tā vietā, lai teiktu «visvairāk pirktais», tiek veidotas salīdzināmās pakāpes vārdiem, kuros tās latviešu valodā neveido;
«PR/pīār» -- sabiedriskās attiecības;
«ievērtēt», «iečekot», «iehavot» -- bez komentāriem.
Un vēl ir tādi, ko neesmu dzirdējis nopietni lietojam:
«podraide» -- podkāsta tulkojums. Interesanti gan, kamdēļ cast viņi tulko, bet pod (‘pāksts’, pogaļa, ‘murds’, ‘bars’, arī ‘marihuāna’) -- nē?;
«forsaits» -- ‘paredzēšana’, no angliskā foresight, izklausās pēc «Forsaitu teikas». Latviskotāji piedāvā arī vārdus ‘nākotnējums’ un ‘perspektīvika’;
«stringi» -- ‘aukliņbiksītes’, ‘diegabikse’, ‘striķene’. Šis ir lieliski -- apģērba gabalam visa hipotētiskā pievilcība kā ar roku atņemta. :)
Mēneša sākumā, kad gada vārds vēl tika meklēts, par pretendentu uz gada vārda statusu tika virzīts jēdziens «barotne», kas ir akls angliskā «feed» tulkojums. Akls tulkojums šajā gadījumā ir konkrētā vārda primārā lietojuma primārā tulkojuma lietojums kalku darināšanā tā vietā, lai saprastu, ko vārds īsti nozīmē. Viens no to feed tulkojumiem angliski patiešām ir ‘barot’, taču -- kurš un ko ar RSS palīdzību «baro»? Līdzīgi ir sanācis arī ar «screenshot», kas nereti tiek tulkots kā «ekrānšāviņš». Shoot angliski nozīmē ‘šaut’, taču ne jau tikai. «Padeve» RSS gadījumā būtu veiksmīgāks tulkojums.
« Iepriekšējais ieraksts Nākamais ieraksts »
Atsauču uz šo ierakstu nav
Ja Tevis uzrakstītā publikācijā ir saite uz šo rakstu un Tu vēlies, lai pie šī raksta parādītos saite uz Tavu publikāciju, šeit vari iegūt adresi, ko iekopēt trackback (ping) lauciņā, kas atrodams kontroles panelī pie Tava raksta.
Skanīgu “ekrānšāviņa” alternatīvu Shadowbird jau pirms kāda laiciņa piedāvāja: http://es.id.lv/blog/17..
Principā laikam jau par ironiju var uzskatīt divu drukas kļūdu ieviešanos rakstā par pareizu valodas lietojumu. :) (“sierveida izstrādāju” un “par nevārtu tiktu pasludināts”)
A ja tā par tēmu, tad mani “māc” pārdomas par to, cik šāda vārdu un nevārdu akcjia dos valodas attīstībā. Kaut kā neticās, ka jaunā paaudze (un ne tikai) pārstās aicināt citus iečekot, ko viņi ir iehavojuši tikai tāpēc, ka vārdi nonākuši “melnajā sarakstā”.
Nē, man gan „sierveida izstrādājums“ liekas izcils apzīmējums: lieliski norāda, kas tas tāds ir. Tā sakot, negaidiet, ka tas būs siers. Ļoti trāpīgi. Par „produktiem“ — vispār jau tas ir ļoti neglīts padomjlaiku aizguvums. Tad pat uz veikaliem rakstīja „produkti“. Man labāk patiktu vienkārši „pārtika“, bet, ja nu tieši „produktus“ vajag, tad noteikti „pārtikas produktus“ — lai varētu atšķirt no citiem produktiem. Neredzu nekāda iemesla, lai šo neglīto aizguvumu popularizētu vēl plašāk, turklāt „piena izstrādājumi“ ir ļoti precīzs apzīmējums. Par „aktivitāti“ un „sarīkojumu“ — kas vainas „pasākumam“? Bet vispār jau doma tāda — vecākus aizguvumus piecieš labprātāk, jo cīņa jau zaudēta, cilvēki pieņēmuši, valodā iegājies, ko nu vairs. Starp citu, vai tad «capeBHoBaHиe» ir pasākums? Man šķita, ka sacensības. Bet vispār prieks par latviešu valodas plaukšanu un zelšanu, nav vārdam vietas.
MO, paldies par kļūdu norādēm.
Pērn Nils jau rakstīja, ka par gada vārdiem pasludinātie vārdi publiskajā runā ilgi neturas, bet tie, kas turas, turas arī bez šādas bazūnēšanas. vai pasākumam ir jēga? pasākums kopumā ir vērtīgs, un jēga varētu būt, taču to nepanākt, vien reizi gadā pastāstot, kādus jocīgus vārdus esam sākuši lietot. komplektā ar to gribētu spēcīgāku vēstījumu, kāpēc elementāra valodas tīrība vispār vajadzīga.
fandango, “pasākums” man patīk. “capeBHoBaHиe” — jā, sacensības, taču nez kāpēc “sarīkojums” man ar to saistās :)
Ir jau labi, ka visiem jautri, bet mani brīžiem kaitina, ka mums it kā ar valodas lietām nodarbojas vesels bars ļaužu, gudro visādus kroplīgus vārdiņus (kā perspektīvika – nu kurš to kādreiz lietos?), bet tādas jomas, piemēram, kā metināšana, optika, industriālā tehnika, procesu automatizācija ir gandrīz kā balta lapa. Kamēr nebūs vārdnīcu šajā jomā, kamēr nevarēšu minūtes laikā atrast, kā jāsauc fieldbus latviski, teikšu, ka visas šīs kopas un komisijas ir dienderi, kas nenodarbojas ar saviem tiešajiem pienākumiem.
Sēž vesels bars ļaužu pusotru stundu un tik vien izdomā, kā ‘perspektīviku’, kas nav ne latviskāks, ne labskanīgāks variants par peļamo.
šodien saņēmu materiālus rītdienas lekcijai universitātē un tur katrā otrajā slaidā ir “outsoursings”. Bāc, “benčmarkingu” es vēl pacietu, bet outsoursings (tad jau vismaz “autsorsings”,lol) ir pāri manas pacietības mēram. kaut ko pateikšu.
« laikraksti vēl dzīvos ženšina bezbiļetņica »
1919. gada 28. septembrī dibināta Latvijas Augstskola. 1923. gadā to pārdēvē par Latvijas Universitāti
Viktors: Ka man nav ko darīt man nužna palīdzīb matenē
Edijs: Ja mums ir foto un video materiāli, kur redzams, kā Koperfīlds pazudina brīvības statuju, ko tad tas …
Vitolds: Viena no skaistākajām vietām Latvijā!
keip: Tas links vairs nedarbojas tādēļ lietojiet šo :) https://www.youtube.com/w atch?v=Z_oDMXi-Qeg
agnese: sveiki es mekleju otru pusiti,mans nr 28928321zz atbildu uz sms zvaniet kuriem ir zz velams no valmi…
Kas ir tīmekļa žurnāli un kāpēc cilvēki tos raksta varētu būt interesants izpētes vērts jautājums, lai gan visi man zināmie mēģinājumi tam pieskarties masu komunikācijas līmenī līdz šim ir aprobežojušies vai nu tikai ar šī globālā fenomena izklāstu (ziniet, viņi raksta!), vai arī ar līdz galam neizdomātiem izteikumiem par šīs parādības ideju, jēgu un motivāciju. Filosofu, masu komunikācijas un psiholoģijas speciālistu neesamība datorpasaules iemītnieku vidū bremzē pašrefleksijas iespējas un pat datoru tematikai veltītos izdevumos autori, kas aplūko pašreizējās tīmekļa aktualitātes, nespēj piedāvāt kvalitatīvus rakstus par žurnālu rakstīšanas tēmu. Vai tiešām par agru vēl?
Lasīt tālāk nejauši izvēlēto ierakstu par žurnāliem. 4. daļa »
Kustība par negatīvu domāšanu Mosties internetā kopš 2002. gada