lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en lv lv lv eo nb en lv lv it lv lv es tr uk es en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sv lv lv fr lv az de lv es de lv lv lv sv lv es lv es de lv es lv es en lv lv lv lv de lv lv sv lv lv eo lv lv en lv es en lv lv lv es sv lv lv de lv lt lv es lv en lv lv es sv lv es lv es sv lv ru pl ru ru ru ru ru ru lv lt lv sv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
Finanšu ministrija: gada izskaņā eksports bremzēsies
2022. gada 10. augusts 18:29
Gada nogalē un 2023. gada sākumā Latvijas preču ārējās tirdzniecības attīstība bremzēsies, pavēstīja Finanšu ministrijas (FM) pārstāvji.
Baltkrievijā žurnālistei Ksenijai Luckinai piespriež astoņu gadu cietumsodu
"Gribat dzīvot - bēdziet!" Zelenskis vēršas pie Krievijas okupācijas armijas
Erdogans gatavojas sarunai ar Putinu par pseidoreferendumiem Ukrainā
Borels sola Krimas stila sankcijas pret visām okupētajām Ukrainas teritorijām
Ceturtdien Latvijā gaidāms lietus
Valsts prezidenta Egila Levita paziņojums par līdzdalību vēlēšanās
Krievijas agresija Ukrainā un no tās izrietošās ekonomiskās sekas jeb sabojātas piegāžu ķēdes, kā arī atsevišķu izejvielu deficīts pilnā apmērā vēl nav atspoguļojies Latvijas preču ārējās tirdzniecības datos, tomēr šā gada nogalē un nākamā gada sākumā Latvijas preču ārējās tirdzniecības attīstība bremzēsies, prognozē FM.
To, ka ārējais pieprasījums bremzēsies, norāda arī starptautisko institūciju atjaunotās ekonomiskās prognozes. Ja šā gada janvārī Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) prognozēja, ka pasaules ekonomika 2022.gadā varētu palielināties par 4,4%, tad, pasliktinoties ģeopolitiskajai situācijai, SVF šā gada jūlijā, aktualizējot ekonomiskās prognozes, vēlreiz samazināja globālās ekonomikas izaugsmes prognozes 2022.gadam līdz 3,2%. Tika pārskatīta arī nākamā gada ekonomiskā izaugsme, samazinot pasaules IKP pieaugumu līdz 2,9%. Ekonomisko prognožu pārskatīšana lielā mērā ir saistīta ar Krievijas iebrukumu Ukrainā un tā sekām.
Atbilstoši jaunākajiem Centrālās statistikas pārvaldes datiem, šā gada jūnijā turpinājās straujš preču eksporta kāpums. Preču eksporta vērtība veidoja 1,65 miljardus eiro, kas bija par 28,6% augstāka nekā pagājušā gada jūlijā. Tādējādi saglabājās iepriekšējo mēnešu straujā preču eksporta pieauguma tendence. 2022.gada pirmajā pusgadā preču eksporta vērtība palielinājās par 31,8% salīdzinājumā ar attiecīgo periodu iepriekšējā gadā, ko veicināja visas lielākās preču eksporta grupas.
Viens no galvenajiem iemesliem tik straujai un noturīgai preču eksporta izaugsmei bija cenu kāpums, skaidro FM pārstāvji. Dati par jūniju vēl nav pieejami, bet maija dati liecina, ka eksporta vienības vērtības indekss gada laikā ir palielinājies par 25,3%. Attiecinot maijā fiksēto eksporta cenu kāpumu uz jūnija preču eksporta datiem, reālā izteiksmē (jeb izslēdzot cenu ietekmi) preču eksports jūnijā pieauga vien par 3,3%. Savukārt pirmajos sešos mēnešos eksporta reālā izaugsme bija 8,4%.
FM pārstāvji norāda, ka cenu kāpums vērojams praktiski visām izejvielām, proti, energoresursiem, pārtikai, metāliem, koksnei, tādējādi ietekmējot gala preču cenas, jo loģistikas un ražošanas izmaksas ir būtiski pieaugušas. Augsts izejvielu cenu līmenis saglabāsies vismaz līdz pat šā gada beigām, tādējādi nominālā izteiksmē preču eksporta vērtība palielināsies arī turpmākajos mēnešos, bet pieaugums pakāpeniski bremzēsies.
Preču eksporta vērtību pieaugums šā gada jūnijā fiksēts vairumam preču grupu. Tomēr lielāko devumu eksporta izaugsmē nodrošināja lauksaimniecības un pārtikas grupas eksports, būtiski palielinoties graudaugu, piena produktu, alkoholisko dzērienu eksportam. Eksportu veicināja arī minerālproduktu grupa, pieaugot naftas pārstrādes produktu reeksportam un elektroenerģijas eksportam. Papildus tam preču eksportu nodrošināja augstāka mehānismu un elektroiekārtu eksporta vērtība.
Šā gada jūnijā pirmo reizi kopš 2021.gada sākuma samazinājies koksnes un koka izstrādājumu eksports, akcentē FM pārstāvji. Gada griezumā kritums veido 4,3%, bet, salīdzinot ar iepriekšējo mēnesi, koksnes un koka eksporta vērtība samazinājās par 26,5%. Līdz šim tieši šī preču eksporta grupa nodrošināja lielāko devumu kopējā preču eksporta izaugsmē. Negatīvi vērtējams tas, ka kritums tika fiksēts plašam preču klāstam, proti, kokskaidu plātnēs, malkā, koksnes granulās, garumā sazāģētiem kokmateriāliem. Pieaugums tika fiksēts vien neapstrādātiem kokmateriāliem un saplāksnim.
Noieta tirgus ziņā FM secina, ka situācija nav viennozīmīga, jo eksporta kritums ir fiksēts uz Lielbritāniju, ASV un Dāniju. Vienlaicīgi koka un koksnes eksports palielinājies uz Igauniju, Lietuvu, Nīderlandi un Itāliju. Tomēr koksnes eksports uz Lielbritāniju, kas ir lielākais noieta tirgus šai preču grupai, būtiski samazinājies - kopumā par 41,1%. Neskatoties uz samazinājumu, Lielbritānija paliek lielākais tirgus Latvijas koksnei.
Jau ziņots, ka Latvija šogad pirmajā pusgadā eksportēja preces 9,62 miljardu eiro vērtībā, kas ir par 31,8% jeb 2,32 miljardiem eiro vairāk nekā 2021.gada attiecīgajā periodā, bet importēja - par 12,14 miljardiem eiro, kas ir pieaugums par 38,7% jeb 3,39 miljardiem eiro, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati.
Tādējādi pirmajā pusgadā Latvijas ārējās tirdzniecības apgrozījums faktiskajās cenās sasniedza 21,77 miljardus eiro - par 5,71 miljardu eiro jeb 35,5% vairāk nekā 2021.gada atbilstošajā periodā.
2022.gada jūnijā Latvijas ārējās tirdzniecības apgrozījums veidoja 3,68 miljardus eiro, kas faktiskajās cenās bija par 23,7% vairāk nekā pirms gada, tai skaitā preču eksporta vērtība pieauga par 28,6%, bet importa vērtība par 20%, liecina CSP provizoriskie dati.
Krītoties Ķīnas juaņas vērtībai, Krievija zaudējusi miljardiem dolāru vērtas rezerves
ES: "Nord Stream" noplūdes nav nejaušība
Kāpēc Vācijā elektrības cena zemāka nekā Latvijā un vai ziemā degs spuldzītes dzīvokļos?
TVNET skaidro Ar cik dārgu ziemu varam rēķināties?
Krītoties Ķīnas juaņas vērtībai, Krievija zaudējusi miljardiem dolāru vērtas rezerves
Vēsturnieks Jelgavas novadā uzbūvē energoefektīvu salmu māju
TVNET skaidro Ar cik dārgu ziemu varam rēķināties?
Latvijā paredzētais energoatbalsts ir viens no lielākajiem ES, pauž Kariņš un Levits
Aģentūra: Eiropa tiks galā ar gaidāmo ziemu arī bez Krievijas gāzes
Rīgas lidostā samazinās apgaismojumu un apkures temperatūru
Krievijas vainošana "Nord Stream" noplūdēs esot absurda, paziņo Kremlis
"airBaltic" piedāvās lidojumus 18 jaunos maršrutos
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka samazinājusi Latvijas ekonomikas izaugsmes prognozi
Blinkens sola ASV atbalstu Eiropai pēc "Nord Stream" noplūdēm
Apsteidzot Geitu un Bezosu, Masks kļūst par bagātāko amerikāni
7 cerību stariņi tumsā jeb pozitīvas tendences drūmajā ekonomiskajā perspektīvā
"Nav šaubu, ka bija sprādzieni." Zviedrijas medijā izskan jauna versija par "Nord Stream" gāzes noplūdēm
Noplūdes "Nord Stream" varētu būt sabotāža, apgalvo Vācijas laikraksts
Jaunākās tendences darbinieku labklājības jomā Baltijā
"Rīgas siltums" apkuri Rīgā pieslēdzis ap 400 ēkām; RNP klienti apkuri vēl nepieslēdz
Valdība sniegs papildu atbalstu iedzīvotājiem un uzņēmējiem ziemas sezonā
Latvijā palielinājies saražotā un patēriņam nodotā alkohola apjoms
"Latvenergo": Līdz septembra vidum iepildītā gāze Eiropas krātuvēs nosedz trešdaļu no ES patēriņa ziemā
Video Gāzesvados "Nord Stream" un "Nord Stream 2" atklātas trīs noplūdes Baltijas jūrā
OбъяcHяeT TVNET Ha Hackoлbko дoporyю зиMy Mы MoжeM paccчиTыBaTb?
CoaBTop бecTceллepa "Ckaзkи Ha Hoчb для юHыx бyHTapok" o фeMиHизMe, дeTяx и BoйHe
KTo BзopBaл "CeBepHый пoTok"? EBpoпa paccлeдyeT MeraдиBepcию Ha rлaBHoM raзoпpoBoдe из Poccии
BoopyжeHHый дo зyбoB poccияHиH: ПpeMbep ЭcToHии - rлaBHaя yrpoзa бeзoпacHocTи
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa