lv lv fr lv es es lv lv lt de cs sv lv ru lv lv lv lv nl cs lv de lv lv eu lv ru lv lv ru lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv eu lv it lv lv lv lv lv lv lv lt en lv lv lv lt de lv lv lv en lv lv fr en lv lv fr en lv lv en lv lv lv en fi lv lv lv en hu lv en lv lv ru lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Pase izdota 1919. gada 25. oktobrī.
V. Briede un V. Silenieks F. Lehāra operetē "Jautrā atraitne"
Avots: Literatūra un Māksla, Nr. 32, 05.08.1989.
Vilma Briede kā Kristīne operā "Ugunī"
Avots: Zeltene, Nr. 8, 15.04.1939.
Avots: Literatūra un Māksla, Nr. 32, 05.08.1989.
Vilma Briede (1904–1990) – operdziedātāja, pedagoģe. Dziedāšanu apguvusi privātstundās pie V. Teļeginas-Vasiljevas, M. Čerkaskas un F. Žaneti. 1932. gadā sniegusi pirmo patstāvīgo koncertu Latvijas Konservatorijas zālē, šajā gadā arī uzņemta Emīla Mauriņa vadītajā Latvijas Nacionālās operas studijā. 1934. gadā uzaicināta par solisti uz Liepājas Operu, no 1936. līdz 1944. gadam strādājusi Latvijas Nacionālajā operā. Otrā pasaules kara un pēckara laikā darbojusies Kurzemes nacionālo partizānu pagrīdes kustībā, 1947. gadā apcietināta un izsūtīta uz Krieviju. Latvijā atgriezusies 1959. gadā un līdz mūža beigām darbojusies kā skolotāja un vokālā pedagoģe.
Dzimusi būvuzņēmēja J. Andreviča ģimenē.
No 1932. līdz 1943. gadam bijusi laulībā ar Robertu Briedi.
Par Vilmas Briedes ceļu līdz operas skatuvei
"Uz operas skatuves es nokļuvu no visai prozaiskas nodarbošanās – biju grāmatvede. Uz dziedāšanu un skatuvi man prāts nesās arvien, lai gan dziedāt mācīties sāku vēlu. Tieksmes uz mākslu esmu mantojusi no sava tēva, būvuzņēmēja. Mūsu mājās bieži viesojās mākslinieki no dažādām aprindām, sākot no mākslas akadēmijas. Viens – otrs slavēja manu balsi un ieteica to nopietni izkopt.
Publiski pirmo reizi uzstājos, kad man bija ap 12 gadu. Kādā eglītes vakarā man vajadzēja nodziedāt vienu no Alfr. Kalniņa dziesmām, bet – paliku, „lampu drudža" dēļ – pusceļā. Apņēmos, ka otro reizi tas nedrīkst notikt un pamazām sāku piegriezt dziedāšanai lielāku vērību. Es ļoti kautrējos piedot savai balsij lielāku nozīmi. Ilgi cīnijos, kamēr aizgāju pie savas pirmās skolotājas. Tā pateica, ka viņai esot žēl pašas mazo zināšanu dēļ bojāt manu balss materiālu un ieteica griezties pie labākas lietpratējas. Tā nokļuvu pie M. Čerkasskajas, E. Teļeģinas-Vasiļjevas un Zanetti.
Gribēju iet konservatorijā, bet eksāmenos mani izgāza cauri. Neko darīt, turpināju mācīties privātā ceļā, lai gan tas nebija viegli. Čerkasskaja bija ļoti stingra, uzstādīja lielas prasības un bieži vien noveda mani līdz asarām."
Vilma Briede sarunā ar J. Mednieku. Vilmas Briedes gaišais ceļš. Zeltene, Nr. 8, 15.04.1939.
Rīgas pilsētas 4. vidusskola
Dziedāšanu mācījusies privāti pie V.
Teļeginas-Vasiljevas, M. Čerkaskas un F. Žaneti.
Aspazijas bulvāris 3, Rīga
Emīla Mauriņa vadītā studija.
Metāla pogu fabrika "Juris Irbe"
Strādājusi par grāmatvedi, lai varētu samaksāt par dziedāšanas privātstundām.
Liepājas operas un drāmas teātris
Teātra iela 4, Liepāja
Aspazijas bulvāris 3, Rīga
Teātra iela 4, Liepāja
Valsts Deju ansamblis "Daile"
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.