lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv nl fr fr es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv de lv fr sv nl en de lv en en nl lv de lv sv sv nl lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Karojam ar vēzi un birokrātiju – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Modra, Francis, Dmitrijs
andra.ozola@zz.lv - 18.03.2022 - 19:44
Kaut arī šajā pavasarī vārdu “karš” lietot neliekas korekti, tomēr cita apzīmējuma pašreizējai situācijai valsts finansējuma jomā inovatīvajām terapijām onkoloģisko slimību pacientiem, es nevaru atrast. Ar šogad piešķirto finansējumu inovatīvo terapiju varēsim nodrošināt tikai 381 pacientam, kaut gan šī terapija nepieciešama vēl 874 pacientiem jeb 70% no visiem pacientiem, kam šī terapija paildzinātu dzīvildzi, uzlabotu dzīves kvalitāti vai dotu iespēju atgūt spēkus audzēja bez-recidīva periodā.
Mēs, ārsti, aiz katra no šiem skaitļiem, redzam apņēmīgus pacientus, kuri paši un ar tuvinieku palīdzību cīnās līdz pēdējam, pārdodot iedzīvi un īpašumus, organizējot ziedojumu lūgšanu, lai tikai nodrošinātu tos līdzekļus, kurus valsts viņiem atteikusi. Pacienti, kam pietiek spēka šai cīņai, izglītojas paši, meklē visu iespējamo informāciju pie ārstniecības personāla un uzticamos avotos internetā, un redz skaudro atšķirību starp to, cik efektīva ir valsts apmaksāto medikamentu iekļaušana Eiropā un, cik nesamērīgi garš un neefektīvs šis ceļš ir Latvijā.
Strukturālas izmaiņas medikamentu iekļaušanas sistēmā
Piemērs, kas uzskatāmi raksturo pašreizējo situāciju medikamentu iekļaušanas sistēmā, ir šāds: Vācijā pierādīts un efektivitāti apliecināts medikaments valsts kompensējamo zāļu sarakstā tiek iekļauts 1 mēneša laikā. Latvijā inovatīvi medikamenti “stāv rindā” Nacionālais Veselības dienesta (NVD) sistēmā 5 gadus (!!!), līdz tie pat zaudē savu aktualitāti un to vietā jau sen ir nākuši citi medikamenti.
Mēs dzīvojam laikmetā, kad medicīnā inovatīvas zāles un terapijas attīstās ļoti strauji. Mainās arī vēža ārstēšanas taktikas, piemēram, šobrīd vairs netiek praktizētas drastiskas operācijas, bet gan ar kombinētu sistēmisku terapiju, piemēram, mērķterapiju, imūnterapiju tiek “uzbrukts” vēža šūnām. No Eiropas Latvijā vajadzētu aizgūt ne tikai medikamentu iekļaušanas tempu, bet arī sistēmu kā notiek zāļu iekļaušana, vairāk iesaistot šai procesā speciālistus.
Ja pacientam tiek atteikta inovatīva terapija vēža ārstēšanā, sākas apburtais loks, kurā pacients izmisīgi sāk meklēt nepieciešamo finansējumu. Tomēr arī šis process prasa milzīgu resursu no ārstniecības personāla, rakstot atzinumus, rekomendācijas, organizējot konsīlijus, sniedzot konsultācijas un arī psiholoģisko atbalstu, ja gaidītā terapija tomēr nebūs pieejama. Ārsti šādās situācijās nemitīgi “žonglē” starp birokrātiskiem medikamentu kompensācijas gaiteņiem, ārstēšanas vadlīnijām un pacienta vajadzībām.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Jau šobrīd ir skaidrs, ka nākamajā gadā pacientu skaits, kam būs nepieciešama valsts apmaksāta inovatīvā terapija, būs 2028. Ja nākamajā gadā finansējums paliks tāds pats, tad bez terapijas paliks 1647 pacienti.
Tas nozīmē, ka, ja šogad finansējuma nepietiks 70% no visiem pacientiem, kam terapija bija nepieciešama, tad nākamgad tie būs jau 82%. Un tā ar katru gadu šis kumulatīvais rādītājs aug un pieaugošā progresijā nāk klāt šie valstij neērtie pacienti, lai gan apmaksātā terapija būtu viņu iespēja atveseļoties, uzlabot dzīves kvalitāti, paildzināt dzīvildzi. Ir pierādīts, ka, piemēram, urīnpūšļa audzēja gadījumā, veicot kombinēto terapiju, atveseļošanās efektivitāte pieaug par 20%. Tas nozīmē, ka pagarinās pacienta dzīvildze un garāks paliek recidīva neesamības periods, kas vēža pacientam nozīmē ļoti daudz. Pat visu.
Vai var būt vēl nevienlīdzīgāk?
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Vēzis Eiropā vairs netiek uzskatīts par neārstējamu slimību. Šo aksiomu vajadzētu ielāgot visiem ministriju ierēdņiem, kas kā “ekonomiski neizdevīgu” noraksta, piemēram, krūts vēža pacienti ar metastāzēm, nesaredzot, ka ar apmaksātas zāļu terapijas palīdzību, pagarinot šāda pacienta dzīvildzi, ieguvums nav izmērāms. Protams, ir arguments par to, cik vēzis ir viltīgs.
Arī manā praksē ir gadījumi, kad, gaidot, kamēr valsts piešķirs apmaksāto terapiju, vēža šūnas jau ir kļuvušas agresīvākas un vairs nereaģē uz piemēroto zāļu terapiju. Bet tādēļ mums ir mehānismi, kas ar atbilstošu finansējumu ļautu savlaicīgi noteikt, piemēram, šūnu jutību pret konkrēto medikamentu un nekavējoši piemērot atbilstošu terapiju.
Šobrīd liekas, ka pandēmijas ēnā, valsts ir aizvērusi acis uz patiesībā nelielu skaitu pacientu, kuriem valsts apmaksāta terapija sniegtu neatsveramu ieguvumu. No uzskaitē esošajiem 82 000 vēža pacientiem, inovatīvā terapija efektīvi var palīdzēt tikai konkrētam skaitam pacientu, kas gada laikā nepārsniedz 2000.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Gan Eiropā, gan ASV ir rasti mehānismi, kā šādiem pacientiem nepieciešamā terapija tiek nodrošināta – vai nu ar strukturētu un pārdomātu medikamentu iekļaušanu valsts finansējumā, vai ar apdrošināšanas polišu palīdzību, bet citviet šie pacienti netiek norakstīti kā neizdevīgi un valstij nevajadzīgi. Viņi klusumā neizdziest citu acu priekšā.
Es ceru, ka Latvijai kā pilntiesīgai Eiropas Savienības dalībvalstij izdosies pārstrukturizēt finansējuma piešķiršanas kārtību, efektivizēt ar to saistītos procesus un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi un iespējas visiem tiem Latvijas iedzīvotājiem, kam valsts apmaksāta zāļu terapija ir burtiskā nozīmē dzīvības vai nāves jautājums.
Kā rīkoties, ja bērns ir interneta agresors?
Kā dzīvot kvalitatīvi? Par kvalitatīvu dzīvi no medicīnas viedokļa
Līdz gada nogalei inflācija Latvijā varētu sasniegt 25 %
Eksperti: lai nodrošinātu Latvijas enerģētisko neatkarību, ir vairāk jāattīsta vietējie energoresursi
Ukrainas bēgļu atbalstam izveidots portāls www.majasbegliem.lv
Asociācija aicina palielināt valsts atbalstu iedzīvotājiem saules paneļu uzstādīšanā
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
jā, toties vakcinācijas padomei, centriem, c19 reklāmai, lokdauniem atradās nauda. Tieši tik, cik bij nepieciešams, lai tiktu būtiski sākta kārtot med. sistēma. Lai c19 slimniekus nebūtu jāliek kopā ar pacientiem, kam diabēts, vēzis, SAS ar infarktiem un insultiem. Sistēmai svarīgāk ir maksimāli apgrozīt naudu, nevis ieguldīt. Jo patiesībā jau nekādas rūpes par cilvēku parasto nav, ir tikai peļņa, shēma un otkats – 3 galvenās dievības.
Vateni, ej ar savu neizdevušās zemes naratīvu turpat kur govzems un tavējo karakuģis
zemei nav ne vainas, karaļiem gan. Par Gobzemu (vienalga, cik dumjš ir cilvēks, tā uzvārdu kropļot ir stulbi) neinteresējos, atbalstu Ukrainu, ierēcu par pamuļķiem un mūsu slinko, pērkamo ierēdniecību, kurai acīmredzot piederi arī tu. Vai pirmajiem. Vai abiem kopā visticamāk. Latviešu valodā ir vārds “stāsts”, kuru droši var lietot vārda “naratīvs” vietā. Bet droši vien esi kažoka pārsviedējs un, ja šeit būtu ru teritorija, tad izmantotu kādu rusicismu. Viļa Lāča un Pelšes izdzimteņiem tas ir raksturīgi.
Sagatavojiet savu dārzu ziemai ar Kärcher instrumentiem
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.