lv en de lv lv lv lt lv lv lv lv lv de lv lv tr lv lv hbs_lat lv lv lv lv en lv lv lv lv nl lv lv lv uz hbs_lat fi ceb lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lt lv lv lv lv la lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv sl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lmo it lv lv lv lv lv lv lv en lv lv fr lv lv de lv de vo lv fr en en pl en en en en en en en en sv fr de de fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en fr it fr en en fr en fr lv lv sl mn lv es nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv en lv lv lv en en en en en en en en en en
Par invazīvo augu sugu audzēšanu un tirdzniecību – Alojas administrācija
Alojas pilsētas un pagasta pārvalde
Staiceles pilsētas un pagasta pārvalde
Par invazīvo augu sugu audzēšanu un tirdzniecību
Alojas novada dome14.01.201914.01.2019 Aktualitātes, Vide
Daudzviet pasaulē, tostarp arī Latvijā, invazīvās sugas tiek vērtētas kā globāla vides aizsardzības un citu nozaru problēma. Attīstoties cilvēku saimnieciskajai darbībai un mainoties dabiskajiem faktoriem, sugu invāzijas procesi strauji pieaug. Invazīvās sugas rada draudus bioloģiskajai daudzveidībai un attiecīgajiem ekosistēmu pakalpojumiem, piemēram, izkonkurējot vietējās sugas, provocējot augsnes eroziju, degradējot ainaviski vērtīgas teritorijas utt. Invazīvās sugas var radīt arī tiešus zaudējumus cilvēka saimnieciskajai darbībai un veselībai, piemēram, samazinot kultūraugu ražas vai pasliktinot to kvalitāti, pārnēsājot dažādas slimības un parazītus, izraisot alerģiskas reakcijas utt. Tāpēc šo sugu izplatīšanās apturēšana, ierobežošana vai “neielaišana” valsts teritorijā ir visefektīvākais un lētākais paņēmiens cīņā ar tām.
Latvijai kā ES dalībvalstij ir saistoša Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību  (turpmāk – Regula). Regulā izklāstīti noteikumi, kā novērst, līdz minimumam samazināt un mīkstināt apzinātas un neapzinātas invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās Eiropas Savienībā kaitīgo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību.  Regulā (viss invazīvo svešzemju sugu saraksts: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32016R1141; https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32017R1263) ir iekļautas 23 svešzemju augu sugas: Alternanthera philoxeroides (Mart.) Griseb., Asclepias syriaca L., Baccharis halimifolia L., Cabomba caroliniana Gray, Eichhornia crassipes (Martius) Solms, Elodea nuttallii (Planch.) St. John, Gunnera tinctoria (Molina) Mirbel, Heracleum mantegazzianum Sommier & Levier, Heracleum persicum Fischer, Heracleum sosnowskyi Mandenova, Hydrocotyle ranunculoides L. f., Impatiens glandulifera Royle, Lagarosiphon major (Ridley) Moss, Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet, Ludwigia peploides (Kunth) P.H. Raven, Lysichiton americanus Hultén and St. John, Microstegium vimineum (Trin.) A. Camus, Myriophyllum aquaticum (Vell.) Verdc., Myriophyllum heterophyllum Michaux, Parthenium hysterophorus L., Pennisetum setaceum (Forssk.) Chiov., Persicaria perfoliata (L.) H. Gross, Pueraria lobata (Willd.) Ohwi.
Regulas 7. pants nosaka, ka invazīvas svešzemju sugas apzināti:
neieved ES teritorijā, tostarp neved tranzītā muitas uzraudzībā;
netur, tostarp ierobežotos apstākļos;
neaudzē, tostarp ierobežotos apstākļos;
netransportē uz ES, no tās vai tajā, izņemot sugas transportēšanu uz objektu saistībā ar izskaušanu;
nepieļauj to vairošanos, neaudzē vai nekultivē, tostarp ierobežotos apstākļos; vai
Jāņem vērā, ka saskaņā ar Regulas 3.panta 1.punktu: “svešzemju suga” ir jebkuri dzīvi dzīvnieku, augu, sēņu vai mikroorganismu sugas, pasugas vai zemāka taksona īpatņi, kas introducēti ārpus to dabiskās izplatības teritorijas; tā ietver jebkuru šādu organismu daļu, dzimumšūnas, sēklas, olas vai dzinumus, kā arī jebkurus hibrīdus, varietātes vai šķirnes, kas varētu izdzīvot un vēlāk vairoties.
Diemžēl vairākas no Regulā uzskaitītajām sugām, piemēram, Asclepias syriaca L., Eichhornia crassipes (C.Mart.) Solms,  Gunnera tinctoria (Molina) Mirb., Lysichiton americanus  Hultén and St. John, Pennisetum setaceum (Forsk.) Chiov., tiek izmantotas apstādījumos un tirdzniecībā arī Latvijā.  Augstāk minēto iemeslu dēļ aicinām atteikties no Regulā iekļauto invazīvo augu sugu, to hibrīdu, varietāšu vai šķirņu izmantošanas apstādījumu veidošanā, pavairošanā, audzēšanā, tirdzniecībā u.tml., tādā veidā sekmējot Regulas ieviešanu un izvairoties no Regulas nosacījumu pārkāpšanas.
← SALĀ norisinājās Biznesa izmēģinājumu laboratorijas informatīvais pasākums
Aicina aktivizēt iespēju ar valsti sazināties tikai elektroniski →
Limbažu novada Alojas pilsētas valsts un pašvaldības vienotais klientu apkalpošanas centrs (Alojas VPVKAC)
Atvainojiet, šobrīd neviena aptauja nav pieejama!
Tweets Alojas Novada jaunumi
Pieejams jauns digitālais rīks — “Klimata kalkulators pasākumu organizatoriem”
Ģimene un bērni – vērtība Alojā!
Mūzikas skolas saņem datortehnikas ziedojumu no AS “SEB banka”
SIA “Data eksperts” datorsistēmu inženieris Aigars Meisters, kurš arī sniedz IT pakalpojumus Alojas administrācijas iestādēs, uzrunājot Limbažu novada pašvaldības Alojas administrācijas vadītāju Aivaru Krūmiņu, aicināja iesaistīties akcijā, kas rastu iespēju saņemt lietotas datortehnikas ziedojumu Jāņa Zirņa Staiceles mūzikas un mākslas…
SIVA aicina uz starptautisko zinātnisko konferenci “Izglītība. Atbalsts. Sadarbība.”
Š.g. 3.decembrī tiešsaistē norisināsies Sociālās integrācijas valsts aģentūras Koledžas 12.zinātniskā konference “Izglītība. Atbalsts. Sadarbība.”. Konferences laikā ar savām zināšanām un pieredzi dalīsies gan Eiropas Rehabilitācijas platformas projektu vadītājs Mathias Maucher un Portugāles Profesionālās rehabilitācijas centra CRPG pārstāvis, gan Latvijas iestāžu…
Līdz decembrim aicina skolēnus piedalīties konkursā par tīru vidi
Rūpējoties par dabas saglabāšanu, Lielā Talka aicina 5. – 12. klašu skolēnus piedalīties konkursā “Tīra vide – neatņemama mana un manu vienaudžu Latvijas sastāvdaļa”. Konkursa mērķis ir aktualizēt nepieciešamību rūpēties par vidi, lai saglabātu to tīru, skaistu nākamajām paaudzēt. Savās…
Aizvadīta 2021. gada sezona Latvijas Amatieru čempionātā motokrosā
16. septembrī notiks Stipro skrējiens
28. un 29. augustā notiks bezmaksas laivošanas nodarbības
Virtuālais asistents uzziņām un jautājumiem saistībā ar Covid – 19
Copyright © 2022 Alojas administrācija. Theme by Colorlib Powered by WordPress
Izstrādājusi Alojas novada iedzīvotāja Rūta Grasberga
Alojas novada pašvaldības mājas lapas vietnē tiek izmantotas sīkdatnes (angļu valodā „cookies”). PiekrītuNepiekrītu Papildus informāciju skatīt Šeit
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. This category only includes cookies that ensures basic functionalities and security features of the website. These cookies do not store any personal information.
Any cookies that may not be particularly necessary for the website to function and is used specifically to collect user personal data via analytics, ads, other embedded contents are termed as non-necessary cookies. It is mandatory to procure user consent prior to running these cookies on your website.