lv lv fr lv es es lv lv lt de hbs_lat ru lv lv es lv ru lv lv de lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv lv de lv en lt lv es lv lv lv de lv lv lv lv en lv en lv sv lv en lv lv lv en lv ru lv lv lv lt lv lv lv en lv lv en lv lv en lv lv lv en lv lv en lv en lv lv lv de lv lv en lv en lv lv en lv lv en lv lv nl lv lv lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Ksenija Skulme (dzimusi Grāvere, 1893–1967) – ārste dietoloģe, pirmā latviešu medicīnas zinātņu doktore sieviete Padomju Latvijā (1960), profesore (1963). Gleznotāja, mākslas zinātnieka Jurģa Skulmes māte; gleznotāja, mākslas zinātnieka Uga Skulmes sieva. Uzskatāma par klīniskās uzturzinātnes pamatlicēju un pirmo ārstnieciskā uztura organizētāju Latvijā. Vairāku monogrāfiju autore: "Brīnišķīgais cilvēka ķermenī" (1934, atk. 2010), "Par slima cilvēka uzturu" (1954, atk. 1958), "Piens, augļi, ogas un dārzāji cilvēka uzturā" (1959), "Uzturs veselības sardzē" (1960), "Uzturs, slimības, vecums" (1969), vairāk nekā 200 pētniecisku rakstu autore. Savos pētījumos tiecās izskaidrot sakarības, kādas pastāv starp uzturu un ļaundabīgiem audzējiem. Jau 30. gados veikusi ārstnieciskā uztura reformu Rīgas pilsētas slimnīcās un mainījusi skolēnu uzturu Rīgas skolās. 60. gadu sākumā Ksenija Skulme kopā ar līdzstrādniekiem veica zinātniskas ekspedīcijas, salīdzinot zvejniekciemu iedzīvotāju veselības stāvokli ar lauku un mazpilsētu iedzīvotāju veselību.
Piedzimusi rakstveža Andreja Grāvera ģimenē, ģimenē bijusi vienīgā meita.
"Profesore Ksenija Skulme bija ļoti precīza, prasīga (neviens uzturzinātnieks neuzdrīkstējās kavēties ar raksta nodošanu redakcijai!) un stingra ne tikai pret apkārtējiem, bet arī pret sevi (mēs pret profesori vienmēr izjutām lielu bijību un cieņu tieši viņas lielās pienākuma apziņas dēļ). Nereti profesore mūs sarāja (ļaunu prātu gan viņa neturēja!), bet viņa prata arī aukstasinīgi atzīties un atvainoties, ja pārskatīšanās dēļ bija kļūdījusies un rājienu izteikusi nevietā. To spēj liels un krietns cilvēks. Un tāda profesore Ksenija Skulme bija – stingra, laba, domājoša. Autoritāte."
A. Liede. Ksenijai Skulmei – 85. Veselība, Nr. 9, 01.09.1978, 24. lpp.
"Skulmes diētas klīnikai, papriekš Kr. Valdemāra ielā, vēlāk Rīgas pilsētas 2. slimnīcas telpās Ģimnastikas ielā, bija gluži vai misterioza slava. Jaunākie zinātniskie sasniegumi tika skubīgi apgūti, klīnikā ieviesti, visu laiku bāzējoties kulinārijas klasiskajos sasniegumos. Pati pēc Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes beigšanas Vīnē specializējusies gremošanas slimībās un diētoloģijā, Skulme saistīja savā klīnikā izcilas kulināres, visas tikai ar Kaucmindes izglītību. [..]
Vēl nenovērtēta ir Skulmes dalība žurnāla "Veselība" tapšanā un straujā izaugsmē par populārāko padomju laika žurnālu. Pati nemitīgi žurnālam rakstīdama, Skulme tam piesaistīja visus savus līdzstrādniekus, uzskatīdama populārzinātniskas publikācijas par tikpat nozīmīgām kā zinātniskus rakstus.
Ksenijas Skulmes sevišķs nopelns ir organizētās un vispusīgi attīstītās zinātniskās ekspedīcijas Latvijas laukos, vienlaikus sniedzot cilvēkiem augstas kvalifikācijas medicīniskus padomus, jo savās pētījumu grupās viņa iesaistīja visu svarīgāko medicīnas nozaru speciālistus. Šie un daļēji arī klīniskie pētījumi ļāva Skulmei izveidot ļoti apjomīgu doktora disertācijas tematu, reizē ar disertācijas aizstāvēšanu publicējot plašu monogrāfiju par onkoloģiskām problēmām, skarot galvenokārt priekšvēža stadijas."
Jānis Liepiņš. Nesatricināma vieta latviešu medicīnā. Latvija Amerikā, Nr. 39, 27.09.2003, 6. lpp.
Jurģis Skulme - Dēls
Uga Skulme - Vīrs
Voldemāra Maldoņa Rīgas sieviešu ģimnāzija
Blaumaņa iela 26, Rīga
1911. gadā beigusi V. Maldoņa sieviešu privātģimnāziju Rīgā, iegūstot sudraba medaļu.
A. Šaņavska Maskavas Tautas universitāte
Miusskaya Ploshchad' 6, Moscow
Pirms medicīnas studijām mācījusies Maskavas Šaņavska universitātē filoloģijas disciplīnā.
Maskavas Augstākie sieviešu kursi
Studēja Maskavas Augstāko sieviešu kursu Vēstures un filoloģijas fakultātē, paralēli studijām pelnot iztiku ar privātskolā. Studijas pārtrauc Pirmais pasaules karš.
Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte
1927. gadā ar izcilību beigusi Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāti, iegūstot ārsta diplomu. Vēlāk zināšanas papildinājusi Vīnē.1935. gadā ieguvusi gastroenteroloģijas un dietoloģijas speciālistes nosaukumu.
1948. gada 12. maijā aizstāvējusi medicīnas zinātņu kandidāta disertāciju "Pētījumi par kuņģa un divpadsmitpirkstu zarnas čūlas cēloņiem un diētas terapiju".
Zigfrīda Annas Meierovica bulvāris 12, Rīga
1959. gadā Rīgas Medicīnas institūtā aizstāvēja disertāciju "Kuņģa vēža un pirmsvēža slimību etioloģijas, patoģenēzes un agrās diagnozes jautājumi", iegūstot medicīnas zinātņu doktora grādu.
Žurnāla "Veselība" redakcijas kolēģijas locekle un daudzu rakstu autore.
Paralēli studijām Latvijas Universitātes medicīnas fakultātē strādājusi par skolotāju strādnieku vakarskolā.
Pirmā pasaules kara laikā bijusi žēlsirdīgā māsa Petrogradā, kopusi ievainotos karavīrus sanitārajā vilcienā.
No 1917. līdz 1920. gadam strādāja par epidemioloģi Petrogradas apkaimē.
Rīgas pilsētas 1. slimnīca
Bruņinieku iela 5, Rīga
Kopš 1930. gada strādājusi Rīgas pilsētas 1. slimnīcā.Bijusi volontiere un asistente Rīgas slimnīcās, strādājusi slimokasēs un Rīgas poliklīnikās.
No 1934. gada strādājusi slimokasēs.
No 1944. līdz 1945. gadam bijusi Valsts onkoloģiskās slimnīcas galvenā ārste.
Pētera Stučkas Latvijas Valsts universitāte (1958–1990)
Raiņa bulvāris 19, Rīga
No 1944. līdz 1949. gadam LVU lektore.
Ģimnastikas iela 1, Rīga
No 1945. līdz 1952. gadam Rīgas pilsētas 2. (diētas) slimnīcas galvenā ārste.Nodibinājusi savu diētas klīniku – Rīgas pilsētas 2. (diētas) slimnīca (arī – Rīgas 2. slimnīcas dietoloģiskā klīnika), kas sākotnēji atradās Kr. Valdemāra ielā, vēlāk tagadējās Rīgas pilsētas 2. slimnīcas telpās Ģimnastikas ielā. Klīnikā galvenokārt ārstētas kuņģa un aizkuņģa dziedzera slimības gremošanas traucējumi un zarnu trakta slimības.
No 1946. līdz 1951. gadam K. Skulme bija LPSR Zinātņu akadēmijas Uztures institūta sektora vadītāja, no 1951. gada Eksperimentālās un klīniskās medicīnas institūta līdzstrādniece, no 1961. gada sektora vadītāja.
No 1948. līdz 1952. gadam un no 1959. gada profesore bija LPSR Veselības aizsardzības ministrijas galvenā dietoloģe.
30. gados dzīvojusi Ausekļa ielā 3.
Krišjāņa Valdemāra iela 23, Rīga
30. gados dzīvojusi Kr. Valdemāra ielā 23.
Krišjāņa Valdemāra iela 11
No 1940. gada dzīvojusi Krišjāņa Valdemāra ielā 11.
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.