lv fr sl lv lv lv lv lt it lv fi lv lv it en lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv lv nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv lv lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv eo lv lv en lv en lv en lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv lv lv lv fr fr sl lv fr
CSDD drošības prasību dēļ var pieaugt vadītāju apliecību cena | Labdien.lv
Valdība atbalsta daļēju energoresursu cenu pieauguma segšanu mājsaimniecībām
Ceļu satiksmes drošības direkcija (CSDD) izsludinājusi konkursu par autovadītāju tiesību izgatavošanu – plānotais apjoms ir ap miljonu karšu, bet konkursa summa varētu būt vairāk nekā desmit miljoni eiro, vēsta TV3 raidījums “Nekā personīga”.
Ceļu satiksmes drošības direkcija izsludinājusi konkursu par jauna dizaina autovadītāju apliecību iepirkšanu nākamajiem pieciem gadiem. Jau līdz šim apliecību cena bija salīdzinoši augsta – autovadītāji patlaban par tiesībām maksā 22 eiro, kas ir uz pusi dārgāk nekā Lietuvā. Konkursa noteikumi liecina, ka auto vadītāju apliecību cena tikai pieaugs.
Autovadītāju apliecības ir ap 870 000 iedzīvotāju. Tās jāmaina reizi desmit gados, tiesības iegūst arvien jauni autovadītāji, tāpēc katru gadu izgatavo vairāk nekā simt tūkstošus eksemplāru.
Kādreiz autovadītāja apliecība bija nozīmīgs dokuments. To neformāli varēja izmantot kā personas apliecību, ja līdzi nebija pases. Tagad to vairs nevar un apliecības ir derīgas tikai ceļu satiksmē.
Patlaban par apliecības izgatavošanu un izsniegšanu CSDD no autovadītājiem prasa 22 eiro. 10 eiro saņem Ceļu satiksmes drošības direkcija, bet 12 eiro tiek plastikāta kartītes piegādātājam. Tas ir dārgi. Daudz nozīmīgākā un plašākas tiesības piešķirošā valsts izdotā Personas apliecības maksā lētāk – 15 eiro.
Pilsonības un migrācijas pārvaldes Personāla vadības un sabiedrisko attiecību departamenta direktora vietniece Madara Puķe norādīja: “Kas veido kartes izmaksas, tur ir vairāki aspekti. Ir drošības elementi, ir pati kartes veidne, kartes dizains, mikročips, un arī administratīvās izmaksas. Pati sagatave maksā 5 eiro, 57 centus.”
Pilsonības un migrācijas pārvalde gadā izsniedz ap 200 000 personas apliecību un 15 eiro nosedzot visus izdevumus.
Arī Igaunijā un Lietuvā autovadītāju apliecības maksā lētāk. Lietuvā cena ir 15 eiro, Igaunijā no 20 eiro. Tomēr Latvijā pakalpojums ir ērtākais – dokumentu izgatavo uzreiz, jo iekārtas ir katrā klientu apkalpošanas centrā. Tas ir lielākais CSDD trumpis. Bet tā kā par auto vadītāju apliecībām maksā šoferi, tad par augstajām cenām neviens CSDD neuztraucas.
“Tas padārgi vai nav padārgi, tas, protams, ir relatīvi. Pirmkārt, šīs cenas tiek noteiktas konkursa rezultātā, un tas saimnieciski izdevīgākais piedāvājums, kas arī vinnē šo konkursu, tātad cena tiek noteikta, izejot no šī piedāvājuma. Bet, ja mēs paskatāmies uz atšķirību starp vadītāja apliecība un ID karti, manuprāt, ir skaidri redzams, ka drošības līmenis faktiski ir analoģisks, nevar teikt, ka ID kartei būtu kārtu augstāks drošības līmenis kā vadītāja apliecībai,” norāda VAS “Ceļu satiksmes drošības direkcija” Kvalifikācijas daļas priekšnieks Juris Teteris.
Ceļu satiksmes drošības direkcijai nākamgad beigsies līgums ar piegādātāju, tāpēc jau laikus izsludināts konkurss. Pasūtījuma apjoms var pārsniegt desmit miljonus eiro. CSDD solījusies piecos gados iepirkt gandrīz miljonu dokumentu sagataves.
750 000 transportlīdzekļu vadītāju apliecības; 8 000 vadītāja kvalifikācijas kartes; 18 000 atpūtas kuģu vadītāja apliecības; 6 000 autovadītāja apliecības bīstamo kravu pārvadāšanai un 150 000 braukšanas mācību atļaujas.
Visticamāk, jau tā augstā cena pieaugs vēl vairāk. Lai gan viltojumu skaits Latvijā ir neliels, CSDD ir noteikusi ļoti augstas drošības prasības.
VAS “Ceļu satiksmes drošības direkcija” Rīgas nodaļas priekšnieka vietnieks Alberts Krūmiņš norāda:“Gan CSDD rīcībā esošās tehnoloģijas, gan policijas rīcībā esošās tehnoloģijas, ar domu, teiksim, ka jebkurā policijas mašīnā cilvēki var pieslēgties reģistram un uzreiz pārbaudīt. Un pareizi jūs sakāt, sastapt viltotu Latvijas vadītāja apliecību, tas jau ir retums, savukārt ļoti bieži tas notiek ārzemēs. Tur kur policijas ekipāža ir uz ceļa, nav piekļuves reģistram. Tur policija, tikai gadījumos, kad rodas aizdomas, aiztur dokumentu, pārbauda reģistros un veic visas pārējās procedūras.”
“Drošības līmeni nosaka Eiropas savienības likumdošana. Un arī mēs savā konkursā neesam noteikuši neko, nekādas augstākas prasības, kā tās minimālās prasības, ko nosaka Eiropas savienības likumdošana attiecībā uz to, kādai jābūt vadītāja apliecībai,” pauda VAS “Ceļu satiksmes drošības direkcija” Kvalifikācijas daļas priekšnieks Juris Teteris.
Tomēr tā īsti nav. Eiropas direktīva neprasa svītru kodu, īpašu lāzergravētāja izšķirtspēju un krāsainu sejas attēlu. Latvijā CSDD to prasībās iekļāvusi.
Konkursa novērtējumā 13 no simts punktiem paredzēts arī par oriģinālām pret viltošanas sistēmām, ko var piedāvāt pats pretendents.
Dokumentu izgatavošana ir specifisks bizness. Baltijā lielākos pasūtījumus saņem tikai trīs karšu piegādātāji. Vācijas kompānija “Veridos”, Francijas “Idemia” un “Thales”. Konkursos tie startē ar vietējiem apakšuzņēmējiem, kas nodrošina servisu dokumentu sagatavošanas vietās.
Jaunajās Latvijas auto vadītāju apliecībās plānots, ka krāsainais sejas attēls būs nevis uzdrukāts uz plastikāta kartes, bet bilde būs ieguldīta pašā kartē. Līdz ar to arī priekšrocības būs kompānijai “Idemia”. Pārējiem tas maksās dārgāk.
Desmit gadus CSDD plastikāta dokumentus piegādā Vācijas firma “Veridos GmbH”, bet tās apdrukā Latvijas kompānija SIA “ADI”. “Lursoft” dati rāda, ka SIA “ADI” katru gadu ir bijis ap miljonu eiro apgrozījums un simtu tūkstošu peļņa. Kompānijai ir jau vairāk nekā 20 gadu ilga sadarbība ar CSDD. Tā izgatavojusi vienas no pirmajām plastikāta vadītāju apliecībām un sniegusi citus pakalpojumus.
CSDD gadā apgroza ap 50 miljoniem eiro. Peļņa 2020.gadā bija divi miljoni, 2019. – 3,7 miljoni. Pirms pusotra gada CSDD negodīgos auto numurzīmju konkursos vainoja Konkurences padome. Direkcija konkursa nolikumā izvirzīja nosacījumus, ko varēja izpildīt tikai tās ilgstošais sadarbības partneris. Tāpēc auto numura zīmes Latvijā bija 3-5 dārgākas nekā kaimiņvalstīs.
LVSADA pauž pilnu gatavību atkārtotam brīdinājuma streikam
Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrība (LVSADA) pauž pilnu gatavību atkārtotam brīdinājuma streikam, kas sāksies rītdien, 27. septembrī. Pulksten 13.00 plānota...
Pēdējās septembra dienas tiks aizvadītas ar lietainu laiku; būtiskas temperatūras izmaiņas nav gaidāmas
Pēdējā septembra nedēļa tiks aizvadīta ar lietainu laiku - nedēļas sākumā nokrišņi būs lokāli, bet nedēļas vidū līs jau daudzviet. Dominēs lēns vējš. Naktīs minimālā gaisa...
Saeimas Juridiskais birojs ceļ trauksmi par vairākiem steigā virzītiem, paviršiem un kļūdainiem likumprojektiem
26/09/2022 | Autors: Nekā personīga, TV3
Saeimas Juridiskais birojs cēlis trauksmi par vairākiem Saeimas steigā virzītiem likumprojektiem, kuri ir pavirši un kļūdaini, vēsta TV3 raidījums “Nekā personīga”. Jau sestdien dosimies...
Ekonomika nākamgad stagnēs, norāda Latvijas banka
Latvijas Banka (LB) koriģējusi Latvijas tautsaimniecības izaugsmes prognozes šim un nākamajiem diviem gadiem. Centrālā banka būtiski pazeminājusi Latvijas 2023. gada iekšzemes kopprodukta...
Latvijas centrālās bankas prezidents: Ziema tiešām būs diezgan grūta
23/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Latvijas ekonomika jau bremzējas – ziema būs grūta, bet kritums nebūs ļoti dziļš, piektdien intervijā LTV raidījumā "Rīta Panorāma" norādīja Latvijas Bankas prezidents Mārtiņš Kazāks. "Latvijas...
Iestājoties astronomiskajam rudenim, gaidāms vēss laiks
Piektdienas naktī notiks rudens ekvinokcija – brīdis, kad abas Zemes puslodes saņem vienādu daudzumu Saules gaismas – un sāksies astronomiskais rudens. Tumšajām diennakts stundām kļūstot...
Saeima konceptuāli atbalsta latviešu valodas kā vienīgās valsts valodas statusa nodrošināšanas likuma projektu
Lai izskaustu nostiprinājušos praksi ikdienas saziņā darba vidē un pakalpojumu sniegšanā līdztekus izmantot latviešu un krievu valodu, kā arī nodrošinātu iespējas visiem Latvijas iedzīvotājiem...
Lembergs par dzīves dārdzību: Idiotus vienkārši pie varas nevar laist
22/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Latvijā ir otra augstākā inflācija Eiropas Savienībā, jo pie varas atrodas pilnīgi idioti, izriet no Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) premjera amata kandidāta Aivara Lemberga teiktā “Dienas...
Saeima paziņojumā aicina neatzīt Krievijas plānoto referendumu rezultātus
Saeima ceturtdien, 22. septembrī, pieņēma paziņojumu par Krievijas Federācijas organizētajiem referendumiem okupētajās Ukrainas teritorijās. Paziņojumā Saeima aicina starptautisko sabiedrību...
Pavļutam līdz galam nav izprotama LVSADA prasība par mediķu atalgojuma palielināšanu
22/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Veselības ministram Danielam Pavļutam nav izprotama Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrības (LVSADA) prasība par mediķu algu palielināšanu. Kā šorīt intervijā...
No 11. novembra Viestura Kairiša jaunā spēlfilma “Janvāris” visā Latvijā
Energoresursu krīze: RAKUS par vairākiem grādiem samazinās telpu temperatūru
LVSADA pauž pilnu gatavību atkārtotam brīdinājuma streikam
Pēdējās septembra dienas tiks aizvadītas ar lietainu laiku; būtiskas temperatūras izmaiņas nav gaidāmas
Saeimas Juridiskais birojs ceļ trauksmi par vairākiem steigā virzītiem, paviršiem un kļūdainiem likumprojektiem
Aivars Lembergs ASV Brexit COVID-19 Dana - Reizniece - Ozola Daniels Pavļuts Egils Levits Eiropas Savienība Eiropas Savienība ekonomika eksports gaisa temperatūra ierobežojumi Ilze Viņķele izglītība IZM JKP Kariņa valdība Kariņš KNAB koronavīruss Krievija Krišjānis Kariņš laikapstākļi Latvija lauksaimniecība Lielbritānija Māris Kučinskis Nils Ušakovs Raimonds Vējonis Rīga Saeima sankcijas Ukraina vakcinācija vakcinācija pret COVID-19 vakcīna veselība Veselības ministrija veselības nozare VID Vienotība Viņķele ZZS ārkārtējā situācija
Iesūtiet savu viedokli par sabiedrībā aktuāliem notikumiem, foto vai video reportāžas uz e-pastu: redakcija@labdien.lv, vai aizpildot šo formu.
Latvijas kultūras portāls RĪTS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa katalogs KATALOGS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa portāls BIZNESS.LV
Šis portāls izmanto sīkdatnes (cookies angļu val.), lai analizētu datplūsmu, uzlabotu satura kvalitāti, pielāgotu saturu lietotāju vajadzībām un optimizētu tā darbību Sapratu Sīkāk par sīkdatnēm un to dzēšanu šeit