lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv nl eu en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de ru lv nl en lv nl en lv nl ja lv lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Ģeologs Astrīds Freimanis: “Cīnos, bet pagaidām esmu zaudētājs” – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Elma, Menarda, Elna
Gaitis Grūtups - 31.03.2022 - 11:13
ASTRĪDS FREIMANIS vēl aizvien saimniekos dzimtajās Silatīļās, kurām līdzās ir veci grants karjeri. Jau bērnībā Astrīds tiem pievērsa savu zēna uzmanību un neviļus ieinteresējās par ģeoloģiju.
Jau labu laiciņu pat skolēniem ģeogrāfijā māca, ka pirms apmēram 4,6 miljardiem gadu Kosmosā notika sprādziens un no karstas masas, varbūt kā ķīseļa, saķepa kopā Zeme. Pamazām planētas virskārta ir atdzisusi un uz tās attīstījusies dzīvība. Taču Zemes kodolā vairāk nekā sešu tūkstošu kilometru dziļumā (pēc pašreizējiem priekšstatiem, Zemes kodolu veido ļoti blīvs niķeļa un dzelzs sakausējums) temperatūra varētu sasniegt 5430 grādu – tāds karstums ir uz Zemei tuvākās zvaigznes Saules virsmas. Tādēļ, jo dziļāk ieurbjas zemē, jo tur vairāk karstuma un enerģijas, kam var būt liela ekonomiska nozīme. Šī dziļā zemes siltuma izmantošana ir iespējama arī Latvijā. Tā ir ģeologa Latvijas Zinātņu akadēmijas goda locekļa Astrīda Freimaņa mūža ideja, kurai viņš atdevis daudzus darba gadus.
Augot kurināmā cenai, atceras par zemes siltumu
Pirms gadiem desmit pēc Jelgavas novada pašvaldības pasūtījuma zinātnieku grupa SIA “Naftas & gāzes konsultanti” Astrīda Freimaņa vadībā prezentēja analīzi par ģeotermālo ūdeņu resursiem Jelgavas novadā, Elejas pagastā. To pamatā bija pētījumi, kas Latvijā veikti pagājušā gadsimta 70.–80. gados, kad Latvija vēl atradās Padomju Savienības sastāvā un arī Baltijas jūras krastos tika meklēts “melnais zelts” nafta, kuras patēriņš tolaik pasaulē auga. Taču ģeologs Astrīds Freimanis, izmantojot sava laika iespējas, pētījumos aizgāja tālāk, nekā to prasīja priekšniecība Maskavā. Proti, ne tikai pētīja, vai Latvijā atrodamas naftas iegulas (tās atklājās vienīgi Kurzemē pie Kuldīgas), bet arī ieurbās cietajā kristāliskajā pamatklintājā, kas Latvijas teritorijā sākas zem apmēram pusotru divu kilometru biezas nogulumiežu segas. Tā, veicot Latvijas zemes dzīļu izpētes vēsturē dziļākos urbumus, Astrīdam Freimanim un viņa kolēģiem atklājās siltumenerģijas bagātie ģeotermālie ūdeņi. Zinātnieks piebilst, ka tolaik kļuva zināms arī par Dobeles gāzes pazemes krātuvi, kas potenciāli varētu būt daudzkārt lielāka nekā Inčukalnā esošā. Atklājās arī sāļiem bagāti minerālūdeņi, ko citās valstīs izmanto dziedniecībā. Astrīds Freimanis spriež, ka daudz no zinātniskās izpētes informācijas par 23 dziļurbumiem, ko veica tā laika Jūras ģeoloģijas un ģeofizikas zinātniskais institūts, diemžēl palicis Krievijā un gadu gaitā varētu būt gājis bojā. Mūsdienās tolaik veikto dziļurbumu vietas Bērvircavā, Penkulē, Vircavā, Jelgavā, Olainē, Jūrkalnē lielākoties ir pamestas likteņa varā. Tomēr tagadējā ģeopolitiskajā situācijā, kad tradicionālo energoresursu dabasgāzes, naftas un ogļu cena ir ievērojami palielinājusies un Krievijas energoresursu tirgus ir ciet, sabiedrības interese par zemes dzīļu ģeotermālo enerģiju atgriežas.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Visu rakstu lasiet 31.marta laikrakstā “Zemgales Ziņas”
Teksts un foto: Gaitis Grūtups
Materiāls tapis sadarbībā ar Eiropas Parlamenta biroju Latvijā
KOLHOZU beigu laikos Astrīda Freimaņa dzimtajā vietā Penkulē bija ideja izmantot ģeotermālo enerģiju siltumnīcu kompleksa apsildīšanai. Taču tā palika neīstenota.
2018. GADĀ pie Penkules kultūras nama tika atklāts komunistiskā genocīda upuru piemiņai veltīts piemineklis “Sainītis”. To granītā veidojis tēlnieks Matiass Jansons. “Sainīša” idejas pamatā ir skaudro notikumu upura Astrīda Freimaņa stāsts par tā laika notikumiem. Atmiņā viņam, sestās klases skolniekam, bija palikusi karavīru sagrābta večiņa ar sainīti drebošās rokās.
“Latvijas valsts mežu” dabas parkā Tērvetē notiks aktīvās tūrisma sezonas noslēguma svētki
Sestdien Latvijā būs maz nokrišņu
No 1.oktobra Jelgavas novada pašvaldība pieņems iesniegumus valsts atbalstam mājsaimniecībām apkures izdevumu pieauguma daļējai segšanai
Jelgavā siltumapgādes tarifu plāno celt vēl par 9% (papildināta)
Ceturtdien Latvijā reģistrēti 1203 jauni Covid-19 gadījumi un saņemtas ziņas par četriem mirušajiem
Būvindustrijas lielā balva nominācijā “Gada students” – LBTU absolventam Arturam Neiburgam
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Ražas svētku gadatirgus Jelgavas novadā
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Jelgavas Mūzikas vidusskolas simtgades jubilejas koncerts “100+1”
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.