en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en lv ru en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en lv en en en en en en en en en en en lv en en en en en en en en en en en en en lv nb en en ru en en en en en en en en en en lv nb en en ru lv es lv fr lv en lv en hbs_lat lv lv en en nl lv lv en en de lv lv en en en lv lv en en nl lv lv lv lv lv en en pt lv lv es en en pl lv lv en en lv lv lv en en fr lv lv fi en
About social entrepreneurship - SUA Social entrepreneurship means the production of goods or services in order to solve a social problem or to bring benefits to the public, not the maximization of profits for business owners.
How to establish a social enterprise
Front page ENG, Footer EN
Social entrepreneurship is not easy to define – neither in Europe nor in the world there is a single definition or common understanding of the exact boundaries of social entrepreneurship, but the two main criteria still are and remain: 1) entrepreneurship 2) with a social objective.
As social entrepreneurship is an interdisciplinary area full of innovations, it is extremely difficult to put it within a specific frame of reference, therefore, we offer to get acquainted with Latvian and foreign examples in order to understand how this type of entrepreneurship works in practice!
How is social entrepreneurship defined in Latvia?
‘Social entrepreneurship’ and ‘social enterprise’ are slightly different concepts. Social entrepreneurship is a broader concept and mainly characterizes the process, it is not legally defined in any way. A social enterprise already is a specific type of business and a legal status that can be obtained by a company that fulfills certain criteria established by the state.
In Latvia, a social enterprise is a limited liability company (SIA), which produces economic activities that have a beneficial social impact, such as the provision of social services, the creation of inclusive civil society, the promotion of education, the support for science, the protection and preservation of the environment, the protection of animals, or the provision of cultural diversity, and has acquired the status of a social enterprise in compliance with the criteria and conditions established by law.
The status of a social enterprise can be obtained by:
– existing limited liability companies that have adapted their activities to the requirements of the law
– newly established limited liability companies that have been created with a particular objective to immediately become social enterprises.
Who came up with the idea of social entrepreneurship?
The first social enterprises appeared a long time ago (for example, the oldest social enterprises of Britain were founded in the late 19th century), but the first to define social entrepreneurship was Muhammad Yunus, a Bangladeshi social entrepreneur, the founder of the Grameen Bank and the Nobel Peace Prize winner. He formulated the seven principles of social entrepreneurship, which underpin most of the definition of social entrepreneurship currently used in Europe and across the world.
● The business objective is not to gain maximum profits, but to overcome poverty or any other social problem.
● Financial and economic sustainability.
● Investors get back only the amount invested without any dividends.
● After the return of investment, company profits are used for further development and solution of social problems.
● Responsible attitude towards the environment.
● Employees get the remuneration appropriate for the labor market situation and better working conditions.
● …and do the work with joy!
How is social entrepreneurship explained elsewhere in Europe?
In its documents, the European Commission defines social entrepreneurship as follows:
A social enterprise is an operator in the social economy whose main objective is to have a social impact rather than make a profit for their owners or shareholders. It operates by providing goods and services for the market in an entrepreneurial and innovative fashion and uses its profits primarily to achieve social objectives. It is managed in an open and responsible manner and, in particular, involves employees, consumers and stakeholders affected by its commercial activities.
This definition is not binding in any way for the Member States, and the European Commission emphasizes that there is no uniform legal form for the implementation of social entrepreneurship. However, as the definition shows, the Commission has linked social business with such broader concepts as the social economy and innovation, which indirectly implies a non-traditional and unconventional approach of social entrepreneurship in creating social value.
What is NOT social entrepreneurship?
Social entrepreneurship is NOT the social corporative responsibility activity of traditional companies. For example, an education program implemented by a bank is not social entrepreneurship, unless, of course, it is implemented in a form of an individual company that is separate and independent both financially and in terms of content.
Social Entrepreneurship is NOT charity when something is given to someone free of charge. Of course, this can be done if it is based on a sustainable business model that generates income that fully or partially covers charitable activities.
Social entrepreneurship is NOT social assistance activities provided by state and municipalities.
Read also “10 questions about social entrepreneurship”
Read also “From idea to enterprise”
Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija
Social entrepreneurship: from idea to enterprise
Social Entrepreneurship pitch contest “Let the good ideas grow 2022” September 27 2022
Social entrepreneurship development program Impact Academy September 26 2022
New peer learning network for Swedish-Baltic social entrepreneurs September 26 2022
Expertise in social economy
Get to know social entrepreneurship
Sign up for the newsletter
Society “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta street 13, Riga, LV-1010
Expertise in social economy
Get to know social entrepreneurship
Sign up for the newsletter
Society “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta street 13, Riga, LV-1010
Šī tīmekļa vietne izmanto sīkdatnes – nelielas teksta datnes, kuras tiek saglabātas jūsu datorā vai mobilajā ierīcē, kad jūs atverat vietni. Lai uzzinātu vairāk, spied šeit.
Saņem jaunumus e pastā!
Biznesa eksperte un praktiskā radošuma trenere, biedrības “Zinis” vadītāja
Vitai Brakovskai ir 10+ gadu darba pieredze valsts un pašvaldību jomā, 9+ gadu starptautiska pieredze radošās domāšanas rosināšanā Baltijā un NVS, 18+ gadu praktiska pieredze darbā ar NVO cilvēkresursu attīstību, 1000+ pasākumu vadīšana indivīda uzņēmējspēju aktivizēšanai. Vita pilda Latvijas tautsaimniecībai būtisku sociālu funkciju – sniedz konsultatīvu atbalstu ideju autoriem, jauniešiem un jaunajiem uzņēmējiem, palīdzot tiem “testēt” savas idejas un veidot “ceļa karti” idejas sekmīgākai īstenošanai. Vitas atziņa: „Uzskatu, ka Latvija joprojām ir Iespēju zeme ikvienam, kas ir gana drosmīgs, lai ļautu izpausties savam „radošajam Džinam” un atmestu „kāpņu telpas” sindromu. Kombinējot izglītību un uzņēmību, ikviens var nokļūt tur, kur citi vēl tikai sapņo nokļūt!  Novēlu ikvienam piedzīvot „uzvaras garšu”, atļaujoties dažkārt domāt un darīt CITĀDI – tādejādi iegūstot brīvību pār saviem darbiem un lēmumiem!”
Latviešu pārmaiņu līderis Eiropā, Āzijā un Āfrikā, Globālās sociālo pārmaiņu ekosistēmas “Make Room” Eiropas pārstāvniecības direktors
Kopš 2014. gada Miks Celmiņš vada Eiropas Komisijas atbalstītus projektus lauku reģionos Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Minētajos reģions Miks kopā ar pasaules ietekmīgākajiem sociālajiem uzņēmējiem un organizācijām ir attīstījis un realizējis vairāk nekā 35 starptautiskus mobilitātes projektus, kur ar sociālo inovāciju palīdzību tiek risinātas sabiedrībai nozīmīgas problēmas. Izstrādātie projekti veicina lauku reģionu attīstību tādās sfērās kā lauksaimniecība, izglītība, veselība, nevienlīdzības mazināšana un sociālās uzņēmējdarbība. 2015. gadā Miks bija viens no līdzdibinātājiem Eiropas Savienības Globālajai sociālo pārmaiņu ekosistēmai “Make Room”, kas kopš 2017. gada ir paplašinājusies un darbojas arī Latvijā, Itālijā, Rumānijā, Indijā un Nigērijā. Šobrīd viņš vada “Make Room” Eiropas pārstāvniecības, kā arī ir “Make Room” iniciatīvas “Changemakers’ Room” globālo un Āfrikas forumu priekšsēdētājs. 2016. gadā Miks tika apbalvots ar Pasaules Ekonomikas foruma balvu “Iconic Leaders in Social Empowerment”, kā arī  2017. gadā tika izvēlēts starp 8000 pieteikumiem kā viens no 50 Eiropas Savienības – Āzijas jaunajiem līderiem “zem 30”.
Sociālā uzņēmuma “goodbag” dibinātājs un izpilddirektors, Austrija
Christoph Hantschk ir ekonomists un sociālais uzņēmējs. Apgūstot uzvedības ekonomiku Vīnes Universitātē un Jaunajā Dienvidvelsas universitātē Sidnejā, viņš savu karjeru sāka vairākos tradicionālajos un arī start-up uzņēmumos, tomēr viņa sapnis vienmēr ir bijis radīt pozitīvu ietekmi sabiedrībā. Sekojot savam aicinājumam, Christoph pameta ikdienas darbu un sāka veltīt laiku un enerģiju, lai risinātu mūsdienu sociālās un ekoloģiskās problēmas. Savā sociālajā uzņēmumā “goodbag” viņš liek lietā uzvedības ekonomikā apgūtās zināšanas, lai radītu platformu, kas motivē sabiedrību saudzēt vidi. Christoph atzīst, ka laiks kopš “goodbag” dibināšanas ir kā brauciens pa atrakciju kalniņiem ar daudz kritieniem, bet vienmēr uz priekšu.
“Cēsu Jaunās pamatskolas” direktore
“Cēsu Jaunās pamatskolas” mērķis ir kvalitatīvas un mūsdienīgas pirmsskolas un pamatizglītības pieejamība reģionā, ārpus galvaspilsētas. Mācību pieeja un īpaši izveidotā vide radīta tā, lai izglītība būtu pieejama jebkuram bērnam, neatkarīgi no viņa spējām, vajadzībām vai personiskajām īpašībām, un ikviens varētu sasniegt savu augstāko iespējamo rezultātu. Skola piedāvā arī izglītojošus pasākumus gan vecākiem, gan speciālistiem, kas ikdienā strādā ar bērniem, kā arī skolas pārstāvji aktīvi iesaistās publiskās diskusijās par šodienas izglītības kvalitāti, iespējām to pilnveidot, rosina speciālistu un sabiedrības iesaisti pārmaiņu realizēšanā izglītībā. “Cēsu Jaunā pamatskola” veidojas par sociāli aktīvas kopienas centru, tādējādi radot pozitīvas pārmaiņas arī vietējā sabiedrībā. Agnese Pilsuma ar savu pieredzi un zināšanām skolai pievienojās 2017. gadā. Viņa redz, ka “Cēsu Jaunā pamatskola” pastāvēs, kamēr ģimenēm šāda izglītības pieeja būs nepieciešama.
“KK Original Design” idejas autors, uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
“KK Original Design” uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
SIA “KK Original Design” ir sociālais uzņēmums, kas rada speciālus pārvietošanās palīglīdzekļus cilvēkiem ar kustību traucējumiem. Absolvējot Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskolu, Valters Krētainis izstrādāja kvalifikācijas darbu “Solis pa solim”, radot rāpuli – pārvietošanās palīglīdzekli bērnam ar cerebrālo trieku, uz kā pamata arī tika dibināts jaunais sociālais uzņēmums. Valters to vada kopā ar draugu – uzņēmuma līdzdibinātāju Ģirtu Tomu Klampi. Ar savu darbu jaunieši vēlas ne vien atvieglot dzīvi cilvēkiem ar kustību traucējumiem, bet arī veicināt sabiedrības izpratni par šo cilvēku dzīvesveidu. Šobrīd uzņēmums piedāvā produktu sēriju “Solis pa solim”, kas sevī ietver trīs funkcionālā dizaina palīglīdzekļus – “CitronŠķēle”, “CitronPuse” un “Rāpulis”. Ierīces ir košas, atraktīvas savā veidolā, piemērotas patstāvīgiem treniņiem gan mājas apstākļos, gan terapijas nodarbībās.
Zvanu centra “Sonido” dibinātāja un sociālā projekta “Parunāsim” izveidotāja
Zvanu centrs “Sonido” ir sociāls uzņēmums, kas nodrošina darba vietas sociālā riska grupām, sniedzot klientiem uzziņas vairākās valodās. Zvanu centra peļņa tiek novirzīti sociālajam projektam „Parunāsim?”, kas piedāvā vientuļiem cilvēkiem iespēju zvanīt pa speciāli izveidotu tālruni 26564564 un tikt uzklausītiem. “Ikdienā strādājot zvanu centrā, vairākkārt nācies saskarties ar situāciju, kad cilvēki, zvanot uz informatīvo tālruni, patiesībā zvana nevis, lai iegūtu informāciju, bet gan, lai parunātos, justos sadzirdēti un uzklausīti. Ir bijuši gadījumi, kad cilvēki pat atliek konkrētu naudas summu, lai piezvanītu un parunātos pa “Sonido” maksas tālruni. Tā arī radās ideja par “Parunāsim?” – bezmaksas sarunu, kur ikviens var būt uzklausīts, saņemot apliecinājumu, ka katra saruna ir svarīga. Turklāt saruna ir pamats gan mūsu emocionālajai, gan fiziskajai pašsajūtai. Šī vieglā saziņas forma ir jāizmanto, jo tas ir efektīvākais veids, kā, izrunājot savas problēmas, iespējams gūt emocionālo labsajūtu un būt patīkamam līdzcilvēkam” – Inga Muižniece.
Sociālā uzņēmuma “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ līdzdibinātājs, Rumānija
Andrei M. Georgescu ir “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ veiksmes atslēga. “MBQ” ir sociālais uzņēmums, kas radījis jaunu nozīmi tradicionālajām romu tautības amatprasmēm un ievērojami cēlis šīs etniskās minoritātes dzīves līmeni Rumānijā. Paralēli darbam “MBQ” Andrei ir konsultējis vairākus sociāli orientētus uzņēmumus Eiropā par to, kā veidot sadarbības starp tradicionālajiem un sociālajiem uzņēmumiem, radot pievienoto vērtību abiem tirgiem.
Start-up eksperts, “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs
Ernests Štāls ir uzņēmējs, start-up vides eksperts un aktīvists. Somijas akseleratora rīkotajā pasākumā “Startup Sauna” 2016. gadā Ernesta start-up projekts “Dripit.io” tika izvēlēts kā akseleratora “supervaronis” un ieguva 100 000 eiro investīciju no somu riska kapitāla fonda “Superhero Capital”. Ernests ir arī viens no jaunuzņēmumu iedvesmas konferences “TechChill” organizatoriem, jauno tehnoloģiju koprades telpas “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs.
Fions Dobins /Fionn Dobbin/
Rīgas Ekonomikas augstskolas lektors, sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs
Fions Dobins ir dizaina konsultāciju uzņēmuma “AGE5” un sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs. Kā inovāciju dizaineris un radošais konsultants viņš ir strādājis ar vairāk kā 30 dažādiem zīmoliem, tajā skaitā General Motors, BASF and ADIDAS. Jau vairāk kā 10 gadus darbojoties arī sociālā biznesa nozarē, Fions ir Baltijas valstīs ir izveidojis akseleratoru, attīstījis “Grameen Creative Lab” and “Yunus Social Business” sociālās uzņēmējdarbības pasākumus un darba grupu formātus. Viņš vienlaikus arī pasniedz lekcijas par radošo domāšanu un sociālo uzņēmējdarbību vairākās vadošajās biznesa skolās visā pasaulē.