lv lv fr lv es es lv lv lt de nl sv nl nl nl lv ru lv lv eu hbs_lat lv lv de sk lv ru ca lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv eu hbs_lat lv lv lv lv nl en de lv en lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv en en lv lv en lv lv de lv lv en lv lv lv lt en lv lv en lv lv en lv lv en lv lv en lv lv lv en lv en ca es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Foto: Bruno Rozītis. Avots: Laiks, Nr. 78, 27.09.1975.
Pirmajā rindā no kreisās: Juta Kurmana (igauniete), V. Čečeta (lietuviete), jubilāre E. Druva, H. Ozoliņa, V. Kerjana (igauniete). Otrajā rindā no kreisās: M. Bušs, E. Beneva (bulgāriete), H. Kļaviņa, M. Detara (dienvidslāviete, Austrumu un Centrāleiropas apspiesto tautu sieviešu padomes prezidente), M. Nāruna-Bogdanovica. Foto: Bruno Rozītis. Avots: Latvija Amerikā, Nr. 6, 08.02.1986.
Elija Druva (pilnā vārdā Emīlija, 1895–1992) – koncertdziedātāja (mecosoprāns), vokālā pedagoģe, Ņujorkas latviešu sabiedriskā darbiniece. Mācījusies solodziedāšanu pie Ireckas Akceri, 20. gadsimta 20.–30. gados bijusi Reitera kora dalībniece, arī kora un sarīkojumu soliste. Trimdas periodā koncertējusi vispirms Vācijā, pēcāk Amerikas Savienotajās Valstīs, kur apmetusies uz pastāvīgu dzīvi Ņujorkā. Tur ne tikai turpinājusi koncertēt, bet arī bijusi aktīva sabiedriskās un kultūras dzīves darbiniece.
1927. gada 12. augustā salaulājusies ar grāmatvedi Robertu Kristapu Druvu (dzimis 1893. gadā).
"Viņas interešu lielākā daļa saistīta ar latvisku dziesmu: skolojusi balsi, Rīgā dziedājusi T. Reitera korī un ar to koncertos Latvijā un ārzemju turnejās, dziedājusi solo un dziesmu svētku kopkoros. Vācijā Vircburgā uc. dziedājusi baznīcās un gādājusi par kultūras sarīkojumiem nometnē. Ņujorkā ieradusies 1949. g., kļuvusi Bruno Skultes vadītā draudzes kora un tā savienojumu dziedātāja, piedalījusies dziesmu svētkos, bijusi kora soliste, dziedājusi solistu ansambļos baznīcās."
Pa mūža gadu kāpnēm. Laiks, Nr. 78, 27.09.1975.
Par darbību Baltijas Sieviešu padomē
"Elija Druva ir Baltijas sieviešu padomes dibinātāja un tās ilggadēja priekšniece. Sadarbībā ar igauņu un lietuviešu sieviešu organizācijām viņa tikās ar Austrumu un Centrāleiropas apspiesto tautu sieviešu padomi (Council of European Women in Exile), iestājās tajā un kļuva par valdes locekli. Līdz ar to sākās Elijas Druvas starptautiskā darbība desmit apspiesto Eiropas tautu brīvības labā. Sadarbībā ar Pasaules sieviešu klubu federāciju (General Federation of Women's Clubs) Elija Druva nepagurstoši un ar ticību nākotnei lauza ceļu baltiešu sievietei uz Vašingtonu, ASV ārlietu ministriju un Balto namu. Tagad Baltijas sieviešu padomi aicina piedalīties gan ārlietu ministrijas, gan Baltā nama informācijas sanāksmēs."
Ozoliņa, H. Ellijas Druvas 90 gadi. Laiks, Nr. 4, 11.01.1986.
Mācījusies solodziedāšanu pie Ireckas Akceri.
Austrumu un Centrāleiropas apspiesto tautu sieviešu padomes valdes locekle.
Dibinātāja. Vadījusi latviešu delegāciju, vairākkārt bijusi arī padomes vadītāja.
Ņujorkas Daugavas Vanagu dāmu komitejas priekšniece.
II Vispārējo dziesmu svētku ASV rīcības komitejas locekle.
Latviešu draudžu Austrumu apgabala dāmu komiteju referente.
Ņujorkas latviešu evaņģēliski luteriskā draudze
20.–30. gados bijusi Reitera kora dalībniece, arī kora un sarīkojumu soliste.
Trimdas periodā koncertējusi Vācijā (Vicburgā un citur).
No 1949. gada koncertējusi Ņujorkā, kur apmetusies uz pastāvīgu dzīvi.
Ņujorkas-Bronksas latviešu draudzes un jauniešu kora vokālā pedagoģe.
Darbojusies Ņujorkas latviešu skaņu mākslinieku kopā, kādu laiku bijusi tās priekšsēža vietniece.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.