lv en lv lv en lv lv sl lv en lv en lv lv lv de es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv eu lv en
Seši soļi, kas palīdzēs bērnam un tīnim tikt galā ar postošo stresu. VIDEO | Mammamuntetiem.lv
Jaunākie raksti Ziņas Grūtniecība Bērns Ģimene un attiecības Māja un dārzs Skaistums un veselība Svētki Receptes Viedokļi Žurnāli Video Tēva diena Viedā māja
Lai arī stress ir būtisks izdzīvošanai, ilgstošs sliktais stress jeb distress var atstāt negatīvu iespaidu ne tikai uz mūsu, bet arī bērnu emocionālo labsajūtu un veselību, veicinot jaunas vai pastiprinot jau esošas saslimšanas. Par slikto stresu un veidiem, kā to mazināt, vairojot bērnu stresa noturību, stāsta ārste, holistiskā stresa menedžmenta konsultante, apzinātās ēšanas trenere Inese Millere.
Par bērnu un pusaudžu stresu var liecināt dažādas fizioloģiskas pazīmes, piemēram, biežas saslimšanas ar saaukstēšanās slimībām, sūdzības par biežām vēdera vai galvas sāpēm, izmaiņas ēšanas paradumos – apetītes zudums, pārēšanās, kā arī miega traucējumi, pastiprināts nogurums un bieža vajadzība urinēt.
Zināms, ka stress ir būtisks mūsu izdzīvošanai un ir dabiska mūsu organisma aizsardzības reakcija, kas palīdz mums izbēgt no dzīvībai bīstamām situācijām. Lai arī samērīgs stress ir vērtējams pozitīvi, 21.gadsimtā arvien pieaug sliktā stresa jeb distresa loma, kas var radīt ne vien emocionālas, bet arī fizioloģiskas izmaiņas organismā un veicināt dažādu saslimšanu attīstību.
Viņš iemainīja sievu pret biroja administratori. Kāpēc tā notiek, skaidro psihologs
Šķirtais tētis no Rīgas: Man ir 3 bērni, bet viņiem nepienāksies brīvpusdienas. Kāpēc tā?
Ķemeru parkā bagātīgi zied aptuveni 600 skarainās hortenzijas. PLUS bezmaksas kāpiens ūdenstornī
Ilgstošs sliktais stress jeb distress ir saistīts ar pārmaiņām, jo bērni uz slikto stresu reaģē tieši tāpat kā mēs, pieaugušie, tikai mēs ne vienmēr to pamanām. Diemžēl pieaugušie un arī bērni diezgan bieži sliktā stresa reakciju aktivizē ar emocijām un satraucošām domām – piemēram, par kaut ko, kas varētu notikt nākotnē, kā rezultātā mūsu organismā visu laiku saglabājas augsts kortizola - stresa hormona līmenis, kas rada ilgstošu - hronisku, pat toksisku stresu jeb distresu un tādas saslimšanas kā diabēts, aptaukošanās, sirds un asinsvadu slimības, kuņģa – zarnu trakta problēmas, atmiņas un augšanas traucējumus. Turklāt ilgstoša stresa laikā nenorisinās arī organisma atjaunošanās, kas ir būtisks veselības priekšnoteikums, stāsta speciāliste.
Par bērnu un pusaudžu stresu var liecināt dažādas fizioloģiskas pazīmes, piemēram, biežas saslimšanas ar saaukstēšanās slimībām, sūdzības par biežām vēdera vai galvas sāpēm, izmaiņas ēšanas paradumos – apetītes zudums, pārēšanās, kā arī miega traucējumi, pastiprināts nogurums un bieža vajadzība urinēt.
Tāpat arī par to var liecināt tādas uzvedības pazīmes kā biežas garastāvokļa maiņas, niknuma lēkmes un dažādas saskarsmes problēmas, tostarp arī emocionālas izmaiņas - apātija, nepārejošs sapīkums, bēdīgums, kā arī pazeminātas kognitīvās spējas, kuru dēļ bērns vairs nespēj apgūt un uztvert mācību vielu, kā arī bērnam rodas grūtības pieņemt lēmumus. Papildus tam bērni vairs nespēj tikt galā ar tiem pienākumiem, kurus agrāk varēja izpildīt.
Lai veicinātu bērnu stresa noturību, mums būtu būtiski aicināt viņus apzināti koncentrēties uz labajām lietām un notikumiem, kuri ik dienu notiek visapkārt.
Elpa kā nomierināšanās palīginstruments
Lai veicinātu bērnu noturību pret stresu un spēju pār to atgūt kontroli, daktere iesaka vecākus saviem bērniem mācīt izmantot elpošanu, stresa situācijās veicot dziļas ieelpas un izelpas. Zināms, ka elpa ir instruments, kuru var izmantot stresa mazināšanai, kura ir vienmēr klāt, kura ir bez maksas, tikai ir nepieciešams to prasmīgi izmantot. Lai šo praksi iedzīvinātu, kā palīgierīci daktere aicina izmantot stikla sniega bumbu vai tādu pagatavot pašrocīgi, tādējādi bērniem uzskatāmi rādot piemēru, ka mūsu prāts darbojas līdzīgi kā šī bumba - no rīta, kad esam pamodušies, gluži kā bumba miera stāvoklī atrodas mūsu prāts, taču dienas gaitā tajā rodas daudz domu, kuras gluži kā sniegpārslas, bumbu sakratot, virpuļo.
Vērojot, kā bumba nomierinās, varam vienlaicīgi bērniem mācīt elpot un sajust, kas notiek viņu ķermenī, tādējādi aktivizējot savu parasimpātisko nervu sistēmu, kas atbild par organisma atjaunošanos pēc stresa situācijām. Šāds elpas treniņš palīdzēs izlīdzināt esošās stresa situācijas un palielinās stresa noturību. Speciāliste to bērniem iesaka mācīt tad, kad bērni atgriežas no skolas vai bērnudārza gaitām, nomierinot viņus vakara cēlienam.
Koncentrēšanās uz labajām lietām ikdienā
Diemžēl zināms, ka cilvēka smadzenēm ir iedzimta tendence fokusēties uz negatīvām lietām un nepamanīt labās lietas. Tāpēc, lai veicinātu bērnu stresa noturību, mums būtu būtiski aicināt viņus apzināti koncentrēties uz labajām lietām un notikumiem, kuri ik dienu notiek visapkārt. Lai to īstenotu, speciāliste iesaka kopā ar bērniem izrunāt un atcerēties vismaz trīs labas lietas, kas notikušas dienas laikā, un pārrunāt, kāpēc šīs lietas viņu acīs bijušas labas, tādējādi palīdzot bērniem aizvien vairāk pamanīt labo viņu dzīvē. Katru reizi, kad mēs uzņemam sevī labo, mēs uzbūvējam nelielu neironu struktūru. Darot to regulāri, pakāpeniski izmainīsies smadzenes un tas, kā tālejošas sekas stiprinās mūsu noturību pret stresu.
Nekvalitatīvs miegs ir pirmais stresa rādītājs. Lai mazinātu stresu un atpūtinātu savas smadzenes, ikvienam ir būtisks miegs, kura laikā atjaunojas viss organisms, kā arī atpūšas neironi.
Pilnvērtīgs uzturs un ūdens uzņemšana
Līdzsvarots, sabalansēts, krāsains uzturs ir būtisks ierocis sliktā stresa mazināšanai, jo nav noslēpums, ka sliktais stress var izraisīt gan aizcietējumus, gan spazmas. Atvēlot laiku pilnvērtīga uztura uzņemšanai, tostarp kopīgai ēdiena gatavošanai un maltīšu ieturēšanai ar bērniem pie vakariņu vai pusdienu galda, veicināsim ne vien kopības sajūtu, bet arī fiziskās veselības nostiprināšanu, uzskata I.Millere. Turklāt speciāliste atgādina, ka nedrīkstam piemirst regulāri uzņemt nepieciešamo daudzumu ūdens, jo organisms jau fizioloģiski tā trūkumu uztver kā stresoru.
Mikroelementu un vitamīnu uzņemšana
Tā kā mūsu bērni un mēs visu laiku esam vieglā hroniskā stresā, ikvienam no mums, bet jo īpaši bērniem pastiprināti jāuzņem vitamīni un mikroelementi, tostarp magnijs: tas var būtiski samazināt magnija deficīta draudus, kas organismā var pastiprināt slikto stresu pat tad, ja nav citu kairinātāju, kas to varētu izraisīt. Magnijs ir neaizstājams mikroelements, kas palielina noturību pret stresu. Tā kā magnija deficīts uzturā izraisa magnija deficītu organismā, tā uzņemšana bērniem jānodrošina stresa faktoru iedarbības laikā, kā arī laikā no rudenim līdz vasarai. Bērniem, kam organismā samazinās magnija saturs, ievērojami palielinās ne tikai sliktais stress, bet arī ķermeņa masa, taukaudu daudzuma indekss, rodas nosliece uz arteriālā asinsspiediena paaugstināšanos, kā arī palielinās slikto tauku līmenis, veidojot rezistenci pret insulīnu, kas var radīt aptaukošanos, cukura diabētu, hipertoniju un metabolisko sindromu.
Zināms, ka mazkustīgs dzīvesveids ir daudzu slimību pamatā. Fiziskās aktivitātes ne vien uzlabo pašsajūtu un fizisko sagatavotību, bet arī neitralizē stresa hormonu – kortizolu, tādējādi organismam liekot domāt, ka cīnāmies ar slikto stresu. Tamdēļ speciāliste iesaka nodarboties ar fiziskām aktivitātēm vai doties garās pastaigās kopā ar bērniem, lai atbrīvotos no dienas laikā uzņemtās spriedzes un vairotu noturību pret stresa ietekmi. Katru dienu dodiet bērnam vienu brīvu stundu, kuras laikā viņš drīkst nedarīt neko.
Nekvalitatīvs miegs ir pirmais stresa rādītājs. Lai mazinātu stresu un atpūtinātu savas smadzenes, ikvienam ir būtisks miegs, kura laikā atjaunojas viss organisms, kā arī atpūšas neironi. Ja mūsu bērni neguļ pietiekami un kvalitatīvi, tad smadzenes netiek attīrītas no toksīniem – nākamajā dienā viņi nespēj koncentrēties un risināt problēmas, kas saistītas ar jaunām stresa situācijām. Tamdēļ katram būtu nepieciešams gulēt tik ilgi, cik organismam nepieciešams, lai mazinātu stresu. Tāpēc ieviesiet ieradumu stundu pirms miega nelietot ne telefonus, nedz planšetes. "Zilā gaisma", ko izstaro ekrāni, ietekmē smadzeņu darbību, to uzbudina, samazina melatonīta - miega hormona izdalīšanos.
Ukraina Video padomi Valsts atbalsts Zīdainis Atkal skolā Atbild ginekologs Tēva loma Rudens veltes Āboli
"Dāmu paradīze" latvietes acīm
Soli pa solim: kā stādīt un audzēt rudens avenes un kazenes
Šodien vārdadienu svin Agris, Agrita
Ķemeru parkā bagātīgi zied aptuveni 600 skarainās hortenzijas. PLUS bezmaksas kāpiens ūdenstornī
2 vieglas receptes pilnīgi dabiska gaisa atsvaidzinātāja izgatavošanai
Hematoloģe Kristīne Bernāte: "Ģimenes ārstiem ir būtiska nozīme asins saslimšanu atklāšanā"
Viņš iemainīja sievu pret biroja administratori. Kāpēc tā notiek, skaidro psihologs
Kāpēc bērna uzvedība visneciešamākā tad, kad mamma ir līdzās?
Marinējam beciņas! Tantes Guntiņas sēņu marinādes sensenā recepte
Šķirtais tētis no Rīgas: Man ir 3 bērni, bet viņiem nepienāksies brīvpusdienas. Kāpēc tā?
Ķemeru parkā bagātīgi zied aptuveni 600 skarainās hortenzijas. PLUS bezmaksas kāpiens ūdenstornī
3 mīti par hemoroīdiem un kā sev palīdzēt?
Esi vesels un laimīgs jeb Kāpēc izvēlēties uztura bagātinātājus?
Kapu enerģētikas mistika: kādi ir kapu likumi, un kāpēc svarīgi neapbēdināt mirušos
Zinātnieki pacentušies: izpētīts, ka saldumi caurspīdīgos traukos veicina to apēšanu
Pētījums: 62% Latvijas iedzīvotāju ēd neveselīgi
Vairāk rakstu no "Skaistums un veselība"
© SIA Mammām un tētiem, 2022. Satura kopēšana un pārpublicēšana komerciālos nolūkos aizliegta.
All Copyright © SIA Mammām un tētiem. All rights reserved.