lv jv cs fr sl lv ru es lv rm id lv cy en lt lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv nl en lv lv lv lv lv lv en en en lv rm id lv cy en
Arturs Jeresjko □ Lielais noslēpums: bankas ziņo Valsts ieņēmumu dienestam
CkaчaTb шaблoHы Joomla 3.5 бecплaTHo
Arturs Jeresjko □ ''Nu ir lētāk - grāb tik ciet!'' - Ceturtdiena, 19 Janvāris 2017 14:41
Arturs Jeresjko □ Apaļas summas kvadrātmetros - Otrdiena, 21 Marts 2017 09:27
Arturs Jeresjko □ Apdrošināšanas renesanse - Sestdiena, 18 Novembris 2017 11:43
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība Latvijā: pirmrindnieki un iepakaļ palikušie - Ceturtdiena, 04 Februāris 2016 12:40
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība samazina apgriezienus - Ceturtdiena, 11 Februāris 2016 13:22
Arturs Jeresjko □ Lielais noslēpums: bankas ziņo Valsts ieņēmumu dienestam
Bankas noslēpums Latvijā pakāpeniski pārtop par no realitātes arvien attālinātāku jēdzienu. Ar 1. aprīli piekļuvi šim noslēpumam ir saņēmuši daudzi VID darbinieki.
Ar šo brīdi valsts fiskālās politikas īstenotāji ir tiesīgi pieprasīt no ikvienas Latvijas bankas informāciju par konta esamību un tā turētāju, veiktajiem darījumiem, līdzekļu atlikumu un saņemt pilnu transakciju sarakstu.
Ja noslēpumu zina divi vai vairāki cilvēki, tas vairs nav nekāds noslēpums. Bet ja bankas noslēpumu zina divas vai vairākas valsts iestādes, arī tas vairs nav nekāds noslēpums?
Protams, likumi ir grozīti cēlu mērķu vadīti - ar ēnu ekonomiku galu galā kaut kā ir jācīnās. Pats par sevi saprotams, ka lielākā daļa VID darbinieku savas jaunās tiesības īstenos tikai un vienīgi sabiedrības interesēs. Taču, jo lielāks ir šo personu skaits, jo lielāka ir arī varbūtība, ka šīs tiesības tiks izmantotas ļaunprātīgi, kaitējot gan sabiedrībai, kurā ir iekļauta ikviena banka un tās klienti, gan arī banku sektora publiskajam tēlam, kurš lielā mērā ir atkarīgs no prasmes glabāt noslēpumus - bankas, valsts un arī komerciālos.
Tāpēc komercbanku aso reakciju uz šādām izmaiņām likumā var ļoti labi saprast. Patiesībā VID rīcībā arī līdz 1. aprīlim bija pietiekami daudz instrumentu, ar kuru palīdzību tas varēja iegūt informāciju par bankas klientu nodokļu operācijām. Bankas jau bija iesniegušas VID visu nepieciešamo informāciju noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizācijas novēršanai.
Taču valdība banķieru protestus laikam īsti nesadzirdēja, un likumā "Par nodokļiem un nodevām" izdarītie grozījumi, saskaņā ar kuriem kredītiestādēm ir jāiesniedz VID informācija par aizdomīgiem darījumiem, ir stājušies spēkā.
Par ko tad īsti bankām būs jāziņo? Likuma izpratnē par aizdomīgiem tiek uzskatīti šādi darījumi:
1) privātpersona deklarē ienākumus, ieņēmumus, uzkrājumus, īpašumus vai to vērtības maiņas ar aizdomīgu izcelsmi;
2) klientam ir neraksturīgi liels darījuma apjoms;
3) ienākošie darījumi veido daudzas mazas summas, bet izejošie ir par lielām summām;
4) nekustamā īpašuma iegāde par acīmredzamu neatbilstošu cenu;
5) darījumam nav acīmredzama likumīga nolūka (vai saistības ar personisko vai biznesa darbību);
6) darījumā izmantots viltots dokuments;
7) aizdomīgs darījums ar elektronisko naudu;
8) nauda tiek debetēta no konta tūlīt pēc tā kreditēšanas;
9) privātpersona vienā vai vairākos darījumos skaidrā naudā iegulda komercsabiedrībā, izmaksā, aizdod vai aizņemas no citas privātpersonas 60 000 eiro vai vairāk;
10) izvairīšanās no nodokļu nomaksas;
11) uzkrītošas izmaiņas konta bilancē (palielināta apgrozība u.c.);
12) klientam ir pārmērīgi liels kontu skaits;
13) konta apgrozījums pārsvarā sastāv no skaidras naudas operācijām;
14) konts ir tālu no klienta rezidences;
15) klients darbojas kā aizsegs citas personas darījumam;
16) darījums ir klientam netipisks;
17) klients veic sarežģītus vai neparastus darījumus (kuriem pašiem vai atsevišķiem to noteikumiem nav skaidri saprotama ekonomiskā vai juridiskā mērķa);
18) neskaidra darījumā izmantoto līdzekļu izcelsme.
Arturs Jeresjko (ApTyp Epecbko) - ekonomikas un juridisko zinātņu kandidāts.
Arturs Jeresjko □ Eirozonas attīstība 2017. gadā: lēna, toties stabila
Ja politiskajā aspektā 2017. gads Eiropai solās būt diezgan sarežģīts (vēlēšanas, Brexit, neprognozējamās attiecības ar jauno ASV vadību, sankciju karš ar Krieviju), tad ekonomiskajā aspektā - diezgan labs. Eirozonas valstīm jau nu noteikti.
Arturs Jeresjko □ Ārējā tirdzniecība: deficīts samazinājies līdz minimumam
Kokapstrādes izrāviens septembrī nav spējis atvieglot naftas un graudaugu eksporta smago kritienu. Kopumā Latvijas preču eksporta apjomi septembrī salīdzinājumā ar šo pašu iepriekšējā gada mēnesi samazinājās par 2,7%. Eksporta preču apjoma samazinājums šī gada pirmajos deviņos mēnešos salīdzinājumā ar tādu pašu 2015. gada periodu bija 1,6%.
Arturs Jeresjko □ Būvnieki gaida signālu no Briseles
Latvijas statistiķi ir aprēķinājuši neuzbūvēto māju, cehu un ceļu skaitu.
© 2022 Freedom Voice All. Bce пpaBa зaщищeHы