lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv lv lt lv lv lv en lv ru lv lv eu lv de lv lv ru lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv eu lv nl lv lv de lv lv lv en lv lv en lv lv lv en lv sv lv en lv lv lv lt en ru lv en lv lv lv en lv lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Emīla Dārziņa mūzikas skolas pedagogi
Pirmā rinda no kreisās: V. Asare, L. Garūta, E. Eglīte, D. Brauna, V. Balodis, V. Zosts, L. Krasinska, P. Smilga, A. Žilinskis.
Otrā rinda: J. Baltere, M. Sluskovs, O. Borovska, J. Peders, J. Daugule, K. Brikners, J. Baltgailis, E. Mednis.
Trešā rinda: I. Kalniņš, N. Dauge, politisko zinātņu skolotājs, J. Jungmanis.
Avots: Latvju Mūzika, Nr. 21, 01.01.1992.
Pase izdota 1926. gada 20. augustā.
Emma Eglīte (1896–1972) – pianiste un pedagoģe. Mūzikas gaitas uzsākusi Maskavas Valsts konservatorijā, 1920. gadā muzikālo izglītību turpinājusi Latvijas Valsts konservatorijā pie profesora Arvīda Dauguļa, iegūstot brīvmākslinieces grādu. Pēc studijām uzreiz sākusi strādāt par pedagoģi, jaunajos pianistos cenšoties ieaudzināt klavierspēles metodikas principus. Mūziku pasniegusi gan Latvijas Valsts konservatorijā, gam Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā. Pie Emmas Eglītes klavierspēles iemaņas mācījušies vairāki Latvijā pazīstami pianisti un pedagogi – Daina Vīlipa, Valda Kalniņa, Valdis Jancis, Valdis Krastiņš, Ella Strazdiņa un citi mūziķi. Rediģējusi un sakārtojusi vairākus krājumus klavierēm, kuros ietverti latviešu komponistu skaņdarbi bērniem. Kopā sarīkojusi deviņus solo klavierkoncertus, kuros īpaši atzīta rūpīgi izkoptā klavierspēles tehnikas, kas sevišķi spilgti izpaudusies Frederika Šopēna, Frenca Lista un citu romantiķu virtuozajos skaņdarbos.
1914: Pirmā pasaules kara laikā kopā ar ģimeni devusies uz Smoļensku, kur strādājusi par mūzikas skolotāju.
1916: studējusi Maskavas Valsts konservatorijā, vienlaikusi Maskavā apmeklējusi Ernesta Vīgnera fonoloģijas kursus.
1920: atgriezusies Latvijā un iestājusies Latvijas Valsts konservatorijā.
1920–1940: pasniegusi privātstundas klavierspēlē.
1940: sākusi strādāt par asistenti Arvīda Dauguļa klavieru klasē Latvijas Valsts konservatorijā.
1945: mācījusi klavierspēli Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā.
1946: kļuvusi par docenti Latvijas Valsts konservatorijā.
1944–1952: Latvijas Valsts konservatorijā strādājusi galvenokārt Specialajā klavieru katedrā.
1952–1967: Latvijas Valsts konservatorijā pasniegusi Vispārējā klavieru katedrā.
1927: sarīkojusi savu pirmo solokoncertu. Dzīves laikā uzstājusies deviņos patstāvīgos klaviervakaros.
1950–1970: darbojusies metodikas laukā – kopā ar Olgu Kleini un Tamāru Kļaviņu sastādījusi vairākus nošu krājumus.
1953: kopā ar Olgu Kleini "Klavieru skaņdarbi iesācējiem" (Latvijas Valsts izdevniecība) (atkārtoti izdevumi 1957, 1965, 1966, 1994).
1959: kopā ar Olgu Kleini "Latviešu padomju komponistu skaņdarbi bērniem" (Latvijas Valsts izdevniecība).
1961: kopā ar Olgu Kleini "Vingrinājumi un vieglas etīdes klavierēm" (Latvijas Valsts izdevniecība).
1967: kopā ar Tamāru Kļaviņu "Gammas un arpēdžijas klavierēm" (Liesma).
Rīgas Skaņu mākslas skola
Beigusi Rīgas Skaņu mākslas skolu, kur sākumā mācījusies klavierspēli pie igauņu pasniedzēja Teodora Lembas, vēlāk pie Nikolaja Iļjiča.
Rīgas pilsētas Viļa Olava komercskola
Mācījusies Rīgas pilsētas Viļa Olava komercskolā.
Studējusi Maskavas Valsts konservatorijā.
Krišjāņa Barona iela 1, Rīga
Studējusi Latvijas Konservatorijā pie profesora Arvīda Dauguļa. Studijas pabeigusi ar brīvmākslinieces grādu.
Strādājusi par mūzikas skolotāju Smoļenskā.
Jāzepa Vītola Latvijas Valsts Konservatorija
Krišjāņa Barona iela 1, Rīga
Emīla Dārziņa mūzikas vidusskola
Kalnciema iela 10, Rīga
Strādājusi par pasniedzēju Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.