lv jv cs fr sl lv ru es lv rm id lv cy en lt lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv en lv nl en lv lv lv lv lv lv en en en lv rm id lv cy en
Arturs Jeresjko □ Kredīti: ja dod - ņemt?
CkaчaTb шaблoHы Joomla 3.5 бecплaTHo
Arturs Jeresjko □ ''Nu ir lētāk - grāb tik ciet!'' - Ceturtdiena, 19 Janvāris 2017 14:41
Arturs Jeresjko □ Apaļas summas kvadrātmetros - Otrdiena, 21 Marts 2017 09:27
Arturs Jeresjko □ Apdrošināšanas renesanse - Sestdiena, 18 Novembris 2017 11:43
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība Latvijā: pirmrindnieki un iepakaļ palikušie - Ceturtdiena, 04 Februāris 2016 12:40
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība samazina apgriezienus - Ceturtdiena, 11 Februāris 2016 13:22
Arturs Jeresjko □ Kredīti: ja dod - ņemt?
Šī gada pirmajā ceturksnī Latvijā izsniegto banku kredītu kopapjoms pieauga par mikroskopiskajiem 0,03%. Ja mēs salīdzināsim 2016. gada marta nogali ar šo pašu 2015. gada periodu, nāksies konstatēt kreditēšanas apjomu kritumu par 0,8%.
Jo īpašo tas ir attiecināms uz uzņēmumu kreditēšanas jomu. 2016. gada pirmajos trijos mēnešos uzņēmumiem izsniegtais kredītu apjoms samazinājās par 909 milj. eiro jeb 6,1%. Šis straujais kritums daļēji ir skaidrojams ar likvidētās Trasta komercbankas pazušanu no  kopējās statistikas. Taču vispārējā tendence ir saistīta ar to, ka Latvijas uzņēmuma diezgan rūpīgi atmaksā vecos parādus un izvairās uzņemties jaunus.
Lieta jau ir nonākusi tiktāl, ka, tiekoties ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāju Pēteri Putniņu, Latvijas prezidents Raimonds Vējonis norādīja uz valsts ekonomikas kreditēšanas palielinājuma nepieciešamību.   Īsti gan nav skaidrs, kādā veidā valsts prezidents var piespiest privātbanku prezidentus aizdot naudu. Toties ir skaidrs, ka banku izsniegtie kredīti arī turpmāk būs viens no reālākajiem investīciju avotiem. Tiešās ārvalstu investīcijas uz Eiropā valdošās nenoteiktības fona samazinās, Eiropas fondu nauda būs pieejama tikai otrajā pusgadā, iekšējais patēriņš arī nepieaug... Atliek vien cerēt uz bankām.
Vēl jo vairāk tāpēc, ka komercbankas nemaz neslēpj savu gatavību jau šogad investēt tautsaimniecības attīstībā aptuveni 5 miljardus eiro.
Paradokss slēpjas tajā, ka šī nauda nav pieprasīta.  Gandrīz puse Latvijas uzņēmēju šogad nemaz neplāno investēt sava biznesa attīstībā. Un šeit runa ir gan par tiem uzņēmumiem, kas ir orientēti uz iekšējo tirgu, gan arī tiem, kas strādā uz eksportu.
Kreditēšanas apjomu samazināšanās pamatā ir daudzi un dažādi faktori: problēmas ar ekonomisko attīstību Eiropā, ar Grieķijas parādiem saistītā krīze, Krievijas-Ukrainas konflikts, Krievijas rubļa devalvācija... Kāda jēga, piemēram, ir ņemt kredītu jaunas zivs vai piena pārstrādes līnijas iegādei, ja šīs produkcijas ierastais noieta tirgus - Krievija - nav vairs pieejams embargo dēļ? Vai: kurš paņems (iedos) kredītu lauksaimniecības uzņēmumam pēc zemkopības ministra Jāņa Dūklava paziņojumu par to, ka šī tautsaimniecības nozare patiesībā ir kritiskā stāvoklī?
Tas viss liek domāt nevis par attīstību, bet gan par izdzīvošanu. Ļoti daudziem ražošanas paplašināšanas jautājums pašlaik nemaz nav aktuāls. Daudz svarīgāks ir jautājums par to, kā saglabāt jau esošo apgrozījumu ... Bet Latvijas bankas tikmēr lēnā garā pārtop par naudas uzglabāšanas kamerām - finanšu resursi it kā ir, taču aizdot tos mūsu situācija ir nedaudz bailīgi.
Arturs Jeresjko (ApTyp Epecbko) - ekonomikas un juridisko zinātņu kandidāts.
Arturs Jeresjko □ Eirozonas attīstība 2017. gadā: lēna, toties stabila
Ja politiskajā aspektā 2017. gads Eiropai solās būt diezgan sarežģīts (vēlēšanas, Brexit, neprognozējamās attiecības ar jauno ASV vadību, sankciju karš ar Krieviju), tad ekonomiskajā aspektā - diezgan labs. Eirozonas valstīm jau nu noteikti.
Arturs Jeresjko □ Ārējā tirdzniecība: deficīts samazinājies līdz minimumam
Kokapstrādes izrāviens septembrī nav spējis atvieglot naftas un graudaugu eksporta smago kritienu. Kopumā Latvijas preču eksporta apjomi septembrī salīdzinājumā ar šo pašu iepriekšējā gada mēnesi samazinājās par 2,7%. Eksporta preču apjoma samazinājums šī gada pirmajos deviņos mēnešos salīdzinājumā ar tādu pašu 2015. gada periodu bija 1,6%.
Arturs Jeresjko □ Būvnieki gaida signālu no Briseles
Latvijas statistiķi ir aprēķinājuši neuzbūvēto māju, cehu un ceļu skaitu.
© 2022 Freedom Voice All. Bce пpaBa зaщищeHы