lv en lv nl hbs_lat lv lv sl lv en nl hbs_lat lv lv lv de lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv eu lv en
Vasarā ir īpaši jārūpējas par vēnām | Mammamuntetiem.lv
Jaunākie raksti Ziņas Grūtniecība Bērns Ģimene un attiecības Māja un dārzs Skaistums un veselība Svētki Receptes Viedokļi Žurnāli Video Tēva diena Viedā māja
"Diemžēl hronisko venozo mazspēju pietiekami neizvērtē ne pacienti, ne ģimenes ārsti. Ja cilvēks iet pie sava ģimenes ārsta ar sūdzībām par asinsspiedienu, sirds slimību vai ko citu, vēnas šķiet tāds sīkums, un viņš par tām nesūdzas, bet ģimenes ārstam nav laika atvēlētajās minūtēs vēl pavaicāt, kā jūtas pacienta kājas," saka asinsvadu ķirurgs Dainis Krieviņš, Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas mācību un zinātnes direktors, Latvijas Universitātes asociētais profesors.
Paplašinātu vēnu veidošanos ietekmē dažādi faktori. Viens no tiem ir iedzimts saistaudu vājums – cilvēkam ir vājāka vēnu sieniņu struktūra un tās vieglāk padodas iestiepumam.
Taču gribētos, lai cilvēki par vēnu mazspēju būtu labāk informēti un spētu laikus pamanīt problēmas un sākt ārstēšanu, īpaši apstākļos, kad medicīna kļūst dārgāka.
Vai botas drīkst mazgāt veļasmašīnā? Atbild eksperti
Kas ir Miķeļdiena un ko par to vēsta ticējumi
Audzināt bērnu bez kliegšanas. Četri soļi vecāku uzvedības mainīšanai
Augsts asinsspiediens kāju vēnās
Hroniska venoza mazspēja ir venozas hipertensijas izraisītu klīnisko simptomu kopums, kas ietver tūsku, sāpes, niezi, varikozas vēnas, neatgriezeniskas kāju ādas pārmaiņas, čūlu. Vēnas ir asinsvadi, pa kuriem asiņu plūsma, pārvarot gravitācijas spēku, virzās atpakaļ uz sirdi. Vēnās ir vārstules, kas ļauj asinīm plūst tikai pareizajā virzienā un noslēdzoties gādā par to, lai asinis nevarētu atplūst atpakaļ. Ilgstoši sēžot vai stāvot, vēnās sāk veidoties asiņu sastrēgums. Kādu laiku vēna vēl tiek ar slodzi galā, bet pēc tam kļūst platāka, vārstules vairs nespēj sakļauties un līdz ar to nenoslēdz vēnu visā šķērsgriezumā.
Paplašinātu vēnu veidošanos ietekmē dažādi faktori. Viens no tiem ir iedzimts saistaudu vājums – cilvēkam ir vājāka vēnu sieniņu struktūra un tās vieglāk padodas iestiepumam. Par labu nenāk darbs, kas saistīts ar ilgstošu stāvēšanu, tāpēc no vēnu problēmām bieži cieš pavāri, frizieri, pārdevēji, operāciju māsas, skolotāji u.c. Sievietēm vēnu problēmas nereti sākas grūtniecības laikā, kad saistaudi atslābst hormonālo pārmaiņu rezultātā un piedevām ir nospiesta mazā iegurņa asinsrite, kas apgrūtina asiņu atteci. Būtisks veicinošs faktors ir mazkustīgs dzīvesveids, vēnu paplašināšanos ietekmē arī hormonu terapija, kūtra zarnu trakta darbība, kam raksturīga reta vēdera izeja; aktīvā un pasīvā smēķēšana.
Vēnās ir vārstules, kas ļauj asinīm plūst tikai pareizajā virzienā un noslēdzoties gādā par to, lai asinis nevarētu atplūst atpakaļ. Ilgstoši sēžot vai stāvot, vēnās sāk veidoties asiņu sastrēgums.
Tas var būt bīstami
Daļa cilvēku uzskata šo slimību par nenozīmīgu vai pat tikai par kosmētisku defektu, taču vēnu mazspējai var būt nopietnas komplikācijas. Viena no tām ir asiņošana, kas var sākties pat sīku traumu dēļ. Otra nopietna komplikācija ir trombozes veidošanās.
Nav precīzu statistikas datu, taču Latvijas iedzīvotāju vēnu stāvoklis acīmredzot ir sliktāks nekā Eiropā vidēji, piemēram, tūska novērojama 2,5 reizes biežāk, savukārt venozās čūlas, kas ir hroniskās vēnu mazspējas smagākā pakāpe, pacientiem Latvijā ir 3 reizes biežāk nekā vidēji Eiropā. Citu valstu iedzīvotāji nereti skrien pie ārsta ar visniecīgākajām sūdzībām, bet mēs esam pacietīgi sliktā nozīmē.
Pirmās hroniskās venozās mazspējas pazīmes ir smaguma sajūta kājās dienas beigās, tirpšana, sāpīgs nogurums. Šie simptomi liecina, ka slimība ir sākotnējā stadijā. Bieži vien pacienti šīs sajūtas ignorē un nevēršas pie ārsta, bet uzlabo sev pašsajūtu, vienkārši var paceļot un atpūtinot kājas. Taču tas jau ir pirmais trauksmes signāls, ka cilvēkam nepieciešama kvalificēta medicīniska palīdzība, lai nepieļautu slimības tālāku progresu.
Ja lietas labā nekas netiek darīts, var rasties kapilāru un citu sīko asinsvadu paplašinājums (tā sauktie zirneklīši). Diemžēl arī šos simptomus daudzi cilvēki neņem vērā.
Tālāk veidojas varikozas vēnas – tās ir mezglainas, paplašinātas. Vairākums sieviešu, kas cieš no šīs kaites, svārkus un kleitas savā garderobē nomaina ar garajām virsbiksēm, slēpjot kājas citu skatienam. Vēlāk jau esošajām sūdzībām pievienojas tūska, kļūst grūti uzvilkt kurpes un ilgāku laiku staigāt vai stāvēt. Ja cilvēku ir piemeklējuši aprakstītie simptomi, noteikti jāvēršas pie ārsta pēc palīdzības, jo slimība nepiekāpīgi turpina progresēt.
Tālāk attīstās trofiskais bojājums. Novēro ādas krāsas izmaiņas apakšstilbu lejasdaļā, veidojas pastiprināta pigmentācija. Pēc tam atveras čūla, kas rada lielu diskomfortu, jo ir sāpīga, mitrojoša un smakojoša.
Būtisks veicinošs faktors ir mazkustīgs dzīvesveids, vēnu paplašināšanos ietekmē arī hormonu terapija, kūtra zarnu trakta darbība, kam raksturīga reta vēdera izeja; aktīvā un pasīvā smēķēšana.
Tīkama un samērīga fiziska slodze
Viens no svarīgākajiem vēnu mazspējas profilakses pasākumiem ir fiziskas nodarbības. Mēs ne vienmēr pietiekami nopietni izvēlamies nodarbību veidu un treneri.
Stāsta Inese Ļubinska, Sporta pedagoģijas akadēmijas docente, aerobikas trenere: "Fiziskai slodzei ir jābūt tīkamai un sabalansētai – citādi tas vispār nedrīkstētu būt! Ja cilvēks pēc fiziskas slodzes jūt diskomfortu, tas nozīmē, ka aktivitāte nav bijusi atbilstoša viņa fiziskajai sagatavotībai. Pašlaik Latvijā ir izteikts ķermeņa kults – es sastopu ļoti daudz sieviešu un mēģinu viņām ieskaidrot, ka 90–60–90 – tā jau ir plastmasas figūra, izveidota skaista lelle. Mēs katrs esam skaists dabas veidojumus, mums nav jālīdzinās citiem, bet vienkārši jāuztur sava veselība. Katram ir piemērotas citas fiziskās aktivitātes, kas vajadzīgas tādēļ, lai mēs labi justos. Ja pēc nodarbības cilvēks nāk mājās un saka – es neko vairs negribu, tad kaut kas nav kārtībā, jo pēc adekvātas slodzes vajadzētu justies labi un aktivitātei vajadzētu paaugstināties."
Konsultēja: Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas mācību un zinātniskais direktors, asinsvadu ķirurgs, Latvijas Universitātes asociētais profesors Dainis Krieviņš.
Ukraina Video padomi Valsts atbalsts Zīdainis Atbild ginekologs Tēva loma Rudens veltes Āboli Idejas vakariņām
Mammamuntetiem.lv aicina: ejot uz vēlēšanām, ņem līdzi bērnu!
Kā nekļūdīties, izvēloties visatbilstošāko biroja galdu?
Vai izsvītrot visus kandidātus biļetenā ir laba doma? Kas jāzina, ejot vēlēt Saeimu
Padomi alerģijas simptomu mazināšanai: pareiza mazgāšanas līdzekļu izvēle
5 dekoratīvi košumkrūmi piemājas dārzam
Saeima konceptuāli atbalsta ieceri ievērojami pacelt minimālo algu jau no janvāra
Vai botas drīkst mazgāt veļasmašīnā? Atbild eksperti
Kas ir Miķeļdiena un ko par to vēsta ticējumi
Kad gaidāms pirmais sniegs? Laika vērotāja prognozes
Liepājā sadurtā skolotāja pastāsta par piedzīvoto uzbrukumu: "Viņa turpināja durt, tad paklupu un viņa sāka mani kušināt."
Audzināt bērnu bez kliegšanas. Četri soļi vecāku uzvedības mainīšanai
Ja vēlies izaudzināt rūpīgus un gudrus bērnus, ļauj viņiem dzirdēt tevi sakām šīs 11 frāzes
VIVA GENOMICS: Dzīvesstila ģenētiskie testi. Kam un kāpēc?
RINOQUICK – plāksteris, kurš iemidzina iesnas
Kas ir ātriju fibrilācija jeb mirdzaritmija?
Dermatoloģe: Vasarā ir noteikti jāvalkā krūšturis
Vairāk rakstu no "Skaistums un veselība"
© SIA Mammām un tētiem, 2022. Satura kopēšana un pārpublicēšana komerciālos nolūkos aizliegta.
All Copyright © SIA Mammām un tētiem. All rights reserved.