en en en lv en en en fa nl sv en nl nl lv lv nl lv nl nl lv lv de lv en en de lv en fr lv en lv en lv lv en nl en lv en en en sv lv en en en lv en lv lv en sv lv en lv lv en en lv en lv en en fa en en en en
Latvijas Nacionālā teātra aktrise Alise Brehmane. Portrets. Fotogrāfs Mārtiņš Lapiņš.
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_109445N
Alise Brehmane, Auguste Ģērmane un Milda Brehmane-Štengele
Trīs māsas ar pašu šūtiem spilventiņiem 20. gadsimta 20. gados. Avots: Māksla, Nr. 5–6, 01.05.1993.
Auguste Ģērmane un Alise Brehmane
Avots: Latvija Šodien, Nr. 12, 01.12.1984.
Rīgas Jūrmalā ap 1923. gadu
No kreisās: Auguste Ģērmane, Lilija Jarvilvoma (somu žurnāliste), Arturi Jarvilvoma (somu dramaturgs), Alise Brehmane, Jānis Štengelis, Jānis Ģērmanis, Milda Brehmane-Štengele. Avots: Latvija Šodien, Nr. 10, 01.10.1982.
Alise Brahmane (1886–1981) – latviešu aktrise. Mācījusies Latviešu dramatiskajos kursos, G. Gižicka mūzikas skolas dramatiskajos kursos. 1906. gadā sāk strādāt Apollo teātrī, no 1908.–1914. gadam bija Jaunā Rīgas teātra aktrise. 1. pasaules kara laikā darbojusies Maskavas latviešu teātrī. Pēc atgriešanās Rīgā iesaistījusies teātrī “Komēdija”, Pagaidu Nacionālajā teātrī Valkā (1918), Padomju Latvijas Strādnieku teātrī (1919) un pēc tam strādājusi Nacionālajā teātrī līdz 1947. gadam, kur viņai uzticētas atbildīgas lomas.
Māsas – aktrise un dziedātāja Milda Brehmane-Štengele un operas koriste Auguste Brehmane-Ģērmane.
Tēlojumā apliecinājusi augstu skatuves kultūru. Vairākiem tēliem raksturīgs traģiskais spēks un karaliska stāja – Regana, Ģertrūde (V. Šekspīra “Karalis Līrs”, 1921, “Hamlets”, 1923,1932), Uljana (Aspazijas “Vaidelote”), Jokaste (Sofokla “Ķēniņš Oidips”, abas 1922), titulloma Ž. Rasina traģēdijā “Fedra”, 1926), Apraksija (Raiņa “Ilja Muromietis”, 1928). Ar impulsīvu spēles prieku veidojusi lomas R. Blaumaņa lugu iestudējumiem - Antonija (“Skroderdienas Silmačos”, 1921, 1924), Anna (“Ļaunais gars”, 1929), Rembēniete (“Trīnes grēki”, 1934), Ezerlauku māte (“No saldenās pudes”, 1936). Vairākās lomās izpaudušās aktrises izkoptās vokālās dotības - Muškātne (F. Molnāra “Lilioms”, 1923), Anna Šteinberga (Ā. Alunāna “Seši mazi bundzenieki”, 1932). Īpaši tuva bijusi liktenīgu kaislību vadītā Raudupiete (A Brigaderes “Raudupiete”, 1924), kā arī Annas Rogas loma (E. Zālītes “Svešas asinis”, 1935), kuru autore veltījusi tieši māksliniecei. 1919. gadā aktrisi smagi ievainoja, bet viņa atgriezās uz skatuves un ar gribas spēku tik meistarīgi prata noslēpt uz mūžu savainoto kāju, ka nevienam prātā neienāca traģiskais notikums redzot vētraino Raudupieti, Antoniju vai daiļo kņazi Apraksiju. Rainis daudzkārt jūsmoja par šo gribas granītu "Brehmanīšā"..
Auguste Ģērmane - Sister
Milda Brehmane-Štengele - Sister
Uldis Ģērmanis - Nephew
Pērnavas iela pie Grīziņkalna, Rīga
Rīgas Jaunais teātris (1908–1915)
Lāčplēša iela 25, Rīga
Padomju Latvijas Strādnieku teātris
Kronvalda bulvāris 2, Rīga
The National Theatre of Latvia
Kronvalda bulvāris 2, Rīga
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.