lv fr sl lv lv lv lv lt it lv fi lv lv it en lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv lv lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv en lv en lv lv en lv fr lv lv eo lv lv en lv en lv en lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv lv lv lv fr fr sl lv fr
VK: Alūksnes pašvaldība darba plānošanā balstījās uz iedzīvotāju vajadzībām, ko apzināja pirms 10 gadiem | Labdien.lv
Valdība atbalsta daļēju energoresursu cenu pieauguma segšanu mājsaimniecībām
Valsts kontrole publisko revīziju “Kā strādā Alūksnes novada pašvaldība?”, kurā vērtēts – vai pašvaldība rīkojusies likumīgi un lietderīgi ar finanšu līdzekļiem un mantu, pildot savas autonomās funkcijas. Revīzijā secināts, ka pašvaldības pieņemtie lēmumi un rīcība ne vienmēr pamatota ar tās iedzīvotāju vajadzībās balstītiem mērķiem un ne vienmēr bija izsekojama un caurskatāma. To apliecina ilgstoša strādāšana bez vidēja termiņa attīstības plānošanas pamatdokumentiem un tādu projektu īstenošana, kas tajos nav iekļauti.
“Ar revīziju darbu mēs varam palīdzēt pašvaldībām saskatīt to darba pilnveidošanas iespējas un attiecīgi palīdzēt to izdarīt. Šoreiz veicām revīziju Alūksnes novada pašvaldībā, lai pievērstu tās uzmanību veicamajiem uzdevumiem un pienākumiem, plānojot novada attīstību un rīkojoties ar finanšu līdzekļiem. Ticu, ka pēc šīs revīzijas sniegtie ieteikumi noderēs arī citām Latvijas pašvaldībām, lai pilnveidotu savu darbu, īpaši tām jaunajām pašvaldībām, kuru darbā lielas un daudzveidīgas pārmaiņas viesusi Administratīvi teritoriālā reforma,” Valsts kontroles padomes loceklis Edgars Korčagins.
Pašvaldības darba efektivitāti vērtē pēc 100 punktu sistēmas; Alūksnei – 38 punkti.
Vai attīstības plānošanas dokumentos ietverti risinājumi aktuālajām problēmām un iedzīvotāju vajadzībām? (piešķirti tikai 5 punkti no 50);
Vai darbība vērtējama kā efektīva Investīciju plānā (2015.–2021.) norādīto projektu īstenošanā? (piešķirti 15 punkti no 30);
Vai budžeta finanšu līdzekļi prioritāri novirzīti pašvaldības funkciju nodrošināšanai? (piešķirti 18 punkti no 20).
Būtiskākie Valsts kontroles konstatētie trūkumi un ieteikumi
Pašvaldība darba plānošanā balstījās uz iedzīvotāju vajadzībām, ko apzināja pirms 10 gadiem
No 2019. līdz 2021. gadam Alūksnes novada pašvaldība joprojām savu darbību plānoja atbilstoši Attīstības programmai 2011.–2017. gadam, kas balstīta uz vairāk nekā 10 gadus senu iedzīvotāju vajadzību apzināšanu. Lai gan šajā programmā izvirzīti ilgtermiņā un vidējā termiņā sasniedzamie mērķi saistībā ar sabiedrības vajadzību ievērošanu un efektīvu pārvaldi, tajā nav iekļauti iedzīvotāju aptaujās identificēto un revidentu ieskatā iedzīvotājiem būtisko problēmu risinājumi, piem., saistībā ar sabiedriskā transporta pieejamību. “Noskaidrot iedzīvotāju aktuālās vajadzības ir svarīgi jebkuras pašvaldības attīstības plānošanā. Notikumi pēdējo gadu laikā ir fundamentāli izmainījuši daudzus dzīves aspektus, un pašvaldībām ir jābūt pēc iespējas elastīgām un tālredzīgām, lai atbalstītu iedzīvotājus un nodrošinātu viņu vajadzības, kam vajadzīga savlaicīga, stratēģiska plānošana,” uzsver E.Korčagins.
Revīzijā secināts, ka četrus gadus pašvaldība atlika attīstības programmas izstrādi, t.sk. attīstības prioritāšu aktualizēšanu. Pašvaldības dome Alūksnes novada attīstības programmu (2022.–2027.) apstiprināja tikai 23.12.2021.
Īstenoti 58% no plānotajiem projektiem. 1/5 daļa no 2021. gadā plānotajiem projektiem nav atrodami Investīciju plānā.
Revīzijā noskaidrots, ka pašvaldība savu attīstības plānošanu pamatoja vienīgi ar katru gadu aktualizētu Investīciju plānu, kurā bija norādīti īstenojamie projekti un to ietvaros sasniedzamie rezultāti. Vērtējot, kā īstenoti Investīciju plānā iekļautie projekti un aktivitātes, secināts, ka izdevies īstenot 58% no plānotajiem projektiem, kas ir 65% no kopējā projektiem un aktivitātēm izlietotā finansējuma.
Pašvaldības budžeta sagatavošana kopumā ir izsekojama, tomēr 1/5 no pašvaldības 2021. gada budžetā plānotajiem projektiem par kopējo summu 124 289 eiro nav atrodami Investīciju plānā. Rezultātā ne pašvaldības iedzīvotājiem, ne Valsts kontroles revidentiem nav iespējams izsekot, pēc kādiem principiem izvēlēti Investīciju plānā neiekļautie, bet pašvaldības īstenotie projekti, piem., “Kvalitatīvas inženiertehniskās infrastruktūras pieejamības nodrošināšana (pastaigu taka no Ozolu ielas līdz Ezermalas ielai gar Alūksnes ezeru)”.
CFLA atteikums nemazina ieceri īstenot ES projektu ar būtisku zaudējumu risku
Revidenti vērtā, ka projekta “Veselības veicināšanas pakalpojumu centra izveide” iecere rada būtisku zaudējumu risku pašvaldības budžetam, īpaši tādēļ, ka iepriekš Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFLA) nolēma neslēgt vienošanos par šī projekta īstenošanu, norādot uz pārlieku optimistisku vērtējumu projekta dzīvotspējai, kas neatbilst reālajai situācijai. Tomēr pašvaldība neatteicās no ieceres īstenot projektu, iekļaujot to jaunajā Alūksnes novada attīstības programmas (2022.–2027.) Investīciju plānā. Ja projektu, par kuru CFLA jau reiz atteicās noslēgt vienošanos, tuvākajā nākotnē nerealizēs, tad pašvaldības jau projektā ieguldītie finanšu līdzekļi 150 494 eiro apmērā, iespējams, būs jānoraksta zaudējumos. “Atšķirībā no Atveseļošanas un noturības mehānisma principiem, kur ES dalībvalstīm līdzekļi tiks piešķirti vien gadījumā, ja tās sasniegs noteiktos mērķrādītājus 100 % apmērā, ES fondu projektu gadījumā finansējuma saņemšanas noteikumi nav tik strikti – proti, ANM nepieļauj finansējuma saņemšanu proporcionāli sniegumam atšķirībā no citiem ES fondiem. Rezultātā ne visi par ES fondu līdzekļiem īstenotie projekti ir patiesi vērtīgi un ilgtspējīgi. Vairākās revīzijās virknē pašvaldību esam identificējuši tādu projektu īstenošanu, kur investīciju finansiālā vai sociāli ekonomiskā atdeve ir zema vai nav vispār, lai arī īpašuma uzturēšanas izmaksas pašvaldībai jāsedz jebkurā gadījumā,” norāda E.Korčagins.
Komersantiem maza interese par pašvaldības izbūvētās infrastruktūras nomāšanu; projektu īstenošanā prognozējama zema veikto investīciju atdeve.
Revīzijā padziļināti vērtēti seši pašvaldības īstenotie projekti uzņēmējdarbības atbalstam, kuru īstenošanai piešķirti ERAF un pašas pašvaldības budžeta līdzekļi. Tiem kopumā izlietoti vairāk nekā 7,5 milj. eiro – 44 % no revidējamā laika posmā projektiem/aktivitātēm izlietotajiem 17 milj. eiro. Nemainoties situācijai, šo projektu dzīves ciklā ir sagaidāma tikai nepilnu 1,4 milj. eiro finanšu atdeve.
Lai gan projekti īstenoti ar mērķi sekmēt uzņēmējdarbības attīstību un palielināt privāto investīciju apjomu, izbūvējot piemērotu infrastruktūru, pašvaldībai kopumā nav veicies ar nomnieku piesaisti: četros no sešiem projektiem izbūvētos infrastruktūras objektus bija plānots iznomāt, tomēr pēc rīkotajām nomas tiesību izsolēm nomas līgumi noslēgti tikai par trīs objektu nomu. Šo situāciju, visticamāk, varēja novērst, ja potenciālos nomniekus noskaidrotu jau projektu izstrādes stadijā, ko pieļauj normatīvais regulējums un kuru pašvaldība piemēroja tikai vienā projektā. Tāpat nomas pretendentu skaitu neveicināja arī nomas izsoles termiņi, kur potenciālajiem nomniekiem tika dotas vien 10 dienas lēmumu pieņemšanai un dalībai izsolē. Rezultātā nomas pretendentu trūkuma dēļ, iespējams, nav iegūta maksimāli augstākā nomas maksa.
Neskaidrs ir arī kopumā gūtais labums no pašvaldības īstenotajiem projektiem, jo novērtējot to izmaksu efektivitāti pašvaldība jau sākotnēji secināja, ka visiem projektiem aprēķinātie finanšu darbības rādītāju rezultāti ir negatīvi. Savukārt noteiktos rādītājus, kas raksturo faktiskos ieguvumus no projektu īstenošanas, pašvaldība neuzrauga. Pašlaik komersantu maksātā nomas maksa nesedz pat iznomāto objektu nolietojumu, kas saskaņā ar revidentu veikto aplēsi nomas līgumu darbības laikā negatīvi ietekmēs pašvaldības īstenoto projektu atdevi – netiks atgūti ieguldījumi un tiks pārmaksāts par uzbūvētās infrastruktūras uzturēšanu 308 368 eiro apmērā.
Jānovērš nepilnības, nosakot atlīdzības, un jāpilnveido darba vērtēšanas procesa regulējums
Būtiski trūkumi pieļauti, nosakot pašvaldības administrācijas darbinieku atlīdzību – vairākos gadījumos bez skaidra un pamatojuma izvērtējama izlietoti kopsummā 154 244 eiro, t.sk. 50 848 eiro piemaksām par personisko darba ieguldījumu un darba kvalitāti, aizvietošanu un virsstundu darbu, kā arī 103 396 eiro par pamatdarba veikšanas laiku, kurā darbinieks veicis citus atsevišķi apmaksātus pienākumus – darbs pašvaldības komisijās.
Pašvaldībā pie līdzvērtīga darba izpildes novērtējuma ir bijusi atšķirīga prakse darbinieku mēnešalgas paaugstināšanā. Iegūstot augstāko darba vērtējumu, revidējamā laika posmā mēnešalga ir palielināta tikai pašvaldības administrācijas darbiniekiem un iestāžu vadītājiem – tas ir apmēram 60 no 300 pašvaldības iestāžu darbiniekiem. Tāpat iedibinātā prakse, pamatojoties uz vērtēšanas rezultātiem, palielināt mēnešalgu uz vienu gadu, nevis noteikt piemaksu. Valsts kontroles ieskatā tas neatbilst atlīdzības iedalījuma būtībai, proti, nemainīgā daļa – mēnešalga, mainīgā daļa – piemaksas, prēmijas, naudas balvas.
Alūksnes pašvaldība ir saskaņojusi 12 sniegto ieteikumu ietvaros veicamās darbības un to ieviešanas termiņus, nosakot pēdējo ieteikumu ieviešanas termiņu līdz 2023. gada 15. maijam.
LVSADA pauž pilnu gatavību atkārtotam brīdinājuma streikam
Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrība (LVSADA) pauž pilnu gatavību atkārtotam brīdinājuma streikam, kas sāksies rītdien, 27. septembrī. Pulksten 13.00 plānota...
Pēdējās septembra dienas tiks aizvadītas ar lietainu laiku; būtiskas temperatūras izmaiņas nav gaidāmas
Pēdējā septembra nedēļa tiks aizvadīta ar lietainu laiku - nedēļas sākumā nokrišņi būs lokāli, bet nedēļas vidū līs jau daudzviet. Dominēs lēns vējš. Naktīs minimālā gaisa...
Saeimas Juridiskais birojs ceļ trauksmi par vairākiem steigā virzītiem, paviršiem un kļūdainiem likumprojektiem
26/09/2022 | Autors: Nekā personīga, TV3
Saeimas Juridiskais birojs cēlis trauksmi par vairākiem Saeimas steigā virzītiem likumprojektiem, kuri ir pavirši un kļūdaini, vēsta TV3 raidījums “Nekā personīga”. Jau sestdien dosimies...
Ekonomika nākamgad stagnēs, norāda Latvijas banka
Latvijas Banka (LB) koriģējusi Latvijas tautsaimniecības izaugsmes prognozes šim un nākamajiem diviem gadiem. Centrālā banka būtiski pazeminājusi Latvijas 2023. gada iekšzemes kopprodukta...
Latvijas centrālās bankas prezidents: Ziema tiešām būs diezgan grūta
23/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Latvijas ekonomika jau bremzējas – ziema būs grūta, bet kritums nebūs ļoti dziļš, piektdien intervijā LTV raidījumā "Rīta Panorāma" norādīja Latvijas Bankas prezidents Mārtiņš Kazāks. "Latvijas...
Iestājoties astronomiskajam rudenim, gaidāms vēss laiks
Piektdienas naktī notiks rudens ekvinokcija – brīdis, kad abas Zemes puslodes saņem vienādu daudzumu Saules gaismas – un sāksies astronomiskais rudens. Tumšajām diennakts stundām kļūstot...
Saeima konceptuāli atbalsta latviešu valodas kā vienīgās valsts valodas statusa nodrošināšanas likuma projektu
Lai izskaustu nostiprinājušos praksi ikdienas saziņā darba vidē un pakalpojumu sniegšanā līdztekus izmantot latviešu un krievu valodu, kā arī nodrošinātu iespējas visiem Latvijas iedzīvotājiem...
Lembergs par dzīves dārdzību: Idiotus vienkārši pie varas nevar laist
22/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Latvijā ir otra augstākā inflācija Eiropas Savienībā, jo pie varas atrodas pilnīgi idioti, izriet no Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) premjera amata kandidāta Aivara Lemberga teiktā “Dienas...
Saeima paziņojumā aicina neatzīt Krievijas plānoto referendumu rezultātus
Saeima ceturtdien, 22. septembrī, pieņēma paziņojumu par Krievijas Federācijas organizētajiem referendumiem okupētajās Ukrainas teritorijās. Paziņojumā Saeima aicina starptautisko sabiedrību...
Pavļutam līdz galam nav izprotama LVSADA prasība par mediķu atalgojuma palielināšanu
22/09/2022 | Autors: Anete Jansone, Labdien.lv
Veselības ministram Danielam Pavļutam nav izprotama Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrības (LVSADA) prasība par mediķu algu palielināšanu. Kā šorīt intervijā...
No 11. novembra Viestura Kairiša jaunā spēlfilma “Janvāris” visā Latvijā
Energoresursu krīze: RAKUS par vairākiem grādiem samazinās telpu temperatūru
LVSADA pauž pilnu gatavību atkārtotam brīdinājuma streikam
Pēdējās septembra dienas tiks aizvadītas ar lietainu laiku; būtiskas temperatūras izmaiņas nav gaidāmas
Saeimas Juridiskais birojs ceļ trauksmi par vairākiem steigā virzītiem, paviršiem un kļūdainiem likumprojektiem
Aivars Lembergs ASV Brexit COVID-19 Dana - Reizniece - Ozola Daniels Pavļuts Egils Levits Eiropas Savienība Eiropas Savienība ekonomika eksports gaisa temperatūra ierobežojumi Ilze Viņķele izglītība IZM JKP Kariņa valdība Kariņš KNAB koronavīruss Krievija Krišjānis Kariņš laikapstākļi Latvija lauksaimniecība Lielbritānija Māris Kučinskis Nils Ušakovs Raimonds Vējonis Rīga Saeima sankcijas Ukraina vakcinācija vakcinācija pret COVID-19 vakcīna veselība Veselības ministrija veselības nozare VID Vienotība Viņķele ZZS ārkārtējā situācija
Iesūtiet savu viedokli par sabiedrībā aktuāliem notikumiem, foto vai video reportāžas uz e-pastu: redakcija@labdien.lv, vai aizpildot šo formu.
Latvijas kultūras portāls RĪTS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa katalogs KATALOGS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa portāls BIZNESS.LV
Šis portāls izmanto sīkdatnes (cookies angļu val.), lai analizētu datplūsmu, uzlabotu satura kvalitāti, pielāgotu saturu lietotāju vajadzībām un optimizētu tā darbību Sapratu Sīkāk par sīkdatnēm un to dzēšanu šeit