lv lv fr lv es es lv lv lt de nl sv nl lv nl lv lv lv ru lv lv lv ru lv lv lv de lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv lv eu lv nl lv de lv lv lv en lv en lv en lv lv lv en lv fr lv lv en lv en fr lv lt en lv lv en fr lv en lv lv de lv lv lv en lv lv en lv lv de en lv en it lv en lv fr ceb lv en lv en lv lv en lv lv lv lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
Avots: Jānis Ķelpe. Sieviete latvju rakstniecībā. Jelgava, 1936.
Tulkotājas Elijas Klienes kapakmens Pirmajos Meža kapos
Tulkotāja Elija Kliene (1895–1978) tulkojusi galvenokārt no skandināvu valodām. Selmas Lāgerlēvas, Astrīdas Lindgrēmes, Knuta Hamsuna, Sigridas Unsetes un citu autoru darbus. Tulkojusi arī no vācu, franču un krievu valodas. Periodikā publicējusi arī dažus stāstus, skices un dzejoļus, apceres par rakstniekiem.
1921: pirmā publikācija – mazas skices par Somiju laikrakstā "Brīvā Zeme".
1923: pirmais nozīmīgais tulkojums – somu klasiķa Alekša Kivi "Kāzu brauciens jeb Ciema kurpnieks" dramatizējums (teātrī 1923. gadā).
1926: Augusts Strindbergs, Augusts. Sarkanā istaba. Rīga: Kultūras balss.
1926: Jansens, Kristofers. Kalnu apburtais. Rīga: LETA.
1929: Strindbergs, Augusts. Pie jūras. Rīga: Grāmatu Draugs.
1931: Andrē, Zalamans Augusts. 33 gadi mūžīgā ledū. (Kopā ar Almu Gobnieci, Arvedu Mihelsonu.) Rīga: Grāmatu Draugs.
1938: Sivercs, Sigfrīds. Selambi. Rīga: A. Gulbja apgāds.
1938: Ridberga, Grieta. Gunara un Maijas vasara kalnu ganībās. Rīga: Grāmatu Draugs.
1938: Hedbergs, Olle. Esmu dzimis princis. Rīga: Grāmatu Draugs.
1939: Mobergs, Vilhelms. Liktenīgā liecība. Rīga: Grāmatu Draugs.
1939: Vēgnere, Elīna. Bezdelīgas lido augstu. Rīga: Grāmatu Draugs.
1939: Bergs, Bengts. Ar dzērvēm uz Āfriku. Rīga: A. Gulbja apgāds.
1933: Lāgerlēva, Selma. Gesta Berlings. (Dramatizējums teātrī 1933.) Rīga: Grāmatu Draugs,
1949: Lāgerlēva. Selma. Gesta Berlings. Štutgarte.
1962: Mobergs, Vilhelms. Vēstījums naktī. Bruklina: Grāmatu Draugs.
1962: Sāra Līdmane, Sāra. Lāceņu zeme. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1962: Mūbergs, Vilhelms. Jāj šonakt! Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1963: Matsons, Ulle. Briga "Trīs lilijas". Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1964: Lindgrēne, Astrīda. Brālītis un Karlsons, kas dzīvo uz jumta. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1965: Lu-Juhansons, Ivars. Cilvēks bez vārda. Rīga: Liesma.
1966: Lindgrēna, Astrīda, Karlsons lido atkal. Rīga: Liesma.
1966: Līdmane, Sāra. Es un mans dēls. Rīga: Liesma.
1967: Lāgerlēva, Selma. Antikrista brīnumi. Minneapolisa: Sēļzemnieka apgāds.
1968: Jansone, Tuve. Neredzamais bērns un citi stāsti. Rīga: Liesma.
1970: Lindgrēna, Astrīda. Mēs – Sālsvārnas salas vasarnieki. Rīga: Liesma.
1971: Lindgrēna, Astrīda. Karlsons, kas dzīvo uz jumta, lodā atkal. Rīga: Liesma.
1972: Lindgrēna, Astrīda. Grāmata par Pepiju Garzeķi. Rīga: Liesma.
1973: Jansone, Tuve. Komēta nāk. Rīga: Liesma.
1973: Sederbergs, Jalmars. Doktors Glass; Nopietnā rotaļa. Rīga: Liesma.
1975: Lāgerlēva, Selma. Lēvenšelda gredzens. Rīga: Liesma.
1979: Lindgrēna, Astrīda. Brāļi Lauvassirdis. Rīga: Liesma.
1989: Lindgrēne, Astrīda. Lennebergas Emīls. (Kopā ar Mudīti Treimani.) Rīga: Liesma.
1934: Hamsuns, Knuts. Un dzīve rit tālāk. Rīga: Grāmatu Draugs.
1935: Undsete, Sigrida. Pavasaris. Rīga: Grāmatu Draugs.
1935: Unsete, Sigrida. Baltās orhidejas (Gimnadēnijas), Rīga: Grāmatu Draugs.
1935: Unsete, Sigrida. Ida Elizabete. Rīga: Grāmatu Draugs.
1936: Hamsuns, Knuts. Loks noslēdzies. Rīga: Grāmatu Draugs.
1936: Unsete, Sidrida. Jennija. Rīga: Grāmatu Draugs.
1937: Dūns, Olavs. Jūvikas ļaudis. Rīga: A. Gulbja apgāds.
1939: Fenhuss, Mikjels. Troļļu alnis. Rīga: Grāmatu Draugs.
1939: Hols, Sigurds. Oktobra diena. Rīga: Grāmatu Draugs.
1940: Olavs Gullvogs, Olavs. Tas sākās Jāņunaktī. Rīga: Grāmatu Zieds.
1947: Grīgs, Nordāls. Kuģis iet tālāk. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1959: Turs Heijerdāls, Turs. Ceļojums ar "Kon-Tiki". Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1959: Heijerdāls, Turs. Aku-aku: Lieldienu salas noslēpums. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1961: Hamsuns, Knuts. Sievas pie akas. Bruklina: Grāmatu Draugs.
1964: Evensmu, Sigurds. Pēdējais brauciens. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1967: Turborga Nedreosa, Turborga. Zilās akas mūzika. Rīga: Liesma.
1969: Hols, Sigurds. Satikšanās pie robežstaba. Rīga: Liesma.
1970: Borgens, Juhans. Mazais lords. Rīga: Liesma.
1974: Heijerdāls, Turs. Ra. Rīga: Zinātne.
1979: Vestlija, Anne Katrīne. Knēveļa brauciens ar divriteni. Rīga: Liesma.
1993: Undsete, Sigrida. Pavasaris. Rīga: Rando.
192?: Gunnarsons, Gunnars. Dzīves krasts. Rīga: Helmara Rudzīša apgāds.
193?: Gunnarsons, Gunnars. Izstumtais. Rīga: Grāmatu Draugs.
1942: Gunnarsons, Gunnars. Dzīves krasts. Rīga: Helmara Rudzīša apgāds.
1946–1949. Martins Andersens-Nekse, Martins. Pelle – Iekarotājs. (1.–2. grāmatu tulkojis Teodors Lejas-Krūmiņš, 3.–4. grāmatu Elija Kliene.) Latvijas Valsts izdevniecība.
1950: Martins Andersens-Nekse, Martins. Mortens Sarkanais. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1958: Gunnarsons, Gunnars. Prāvesta dēls. Bruklina: Grāmatu Draugs.
1960: Gunnarsons, Gunnars. Tas notika pie fjorda. Bruklina: Grāmatu Draugs.
1960: Andersens Nekse, Martins. Cilvēkbērns Dite. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1963: Sigsgors, Jenne. Palle viens pats pasaulē. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1966: Šerfigs, Hanss. Skorpions. Rīga: Liesma.
1968: Vulfs, Hilmars. Pērs cīnās par brīvību. Rīga: Liesma.
1968: Lingbijs Jepsens, Hanss. Paradīzes māja. Rīga: Liesma.
1970: Šerfigs, Hanss. Frīdenholmas pils. Rīga: Liesma.
1979: Heinesens, Viljams. Melnais katls. Rīga: Liesma.
1977: sastādījusi dāņu noveļu izlasi "Skumju druva" (Rīga: Liesma).
Tulkojumi no vācu valodas
1941: Bredels, Villi. Reinas komisārs. Rīga: VAPP Daiļliteratūras apgādniecība.
1951: Bredels, Villi. Radi un paziņas. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1952: Bredels, Villi. Dēli. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1957: Bredels, Villi. Mazdēli. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1962: Ferdinands Meijers, Konrads. Jirgs Jenačs. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
Tulkojumi no franču valodas
1953: Stils, Andrē. Pirmais trieciens. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1956: Mopasāns, Gijs de. Noveles. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1985: Gārs, Rožē Martēns di. Tibo dzimta. Rīga: Zvaigzne.
Tulkojumi no krievu valodas
1945: Ērenburgs, Iļja. Parīzes krišana. Rīga: VAPP Daiļliteratūras apgādniecība.
1947: Panova, Vera. Ceļabiedri. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1950: Vološins, Aleksandrs. Kuzņecka zeme. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1953: Beļajevs, Vladimirs. Vecais cietoksnis. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1953: Turgeņevs, Ivans. Muižnieku ligzda. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1954: Tolstojs. Levs. Sevastopoles stāsti. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1956: Gorkijs, Maksims. Bērnība. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
Publicējusi presē dažus stāstus un dzejoļus, apceres par rakstniekiem.
" [..] mani pirmie skolas gadi aizritēja Zemgalē, Dziņu pagasta skolā. Ziemā cilpojām uz turieni kājām prāvs skolēnu bariņš, salasījušies kopā no kaimiņu mājam. Lielu pateicību izjūtu pret savu pirmo skolotāju Viņam man jāpateicas, ka nokļuvu viņa radinieces E. Kleinberģes ģimnāzijā Jelgavā. Šauro apstākļu dēļ (tēvs bija miris, māte strādāja par vaļinieci) es par ģimnāziju nedomāju. Taču mans skolotājs teica: “Tev, meitēn, jāmācās tālāk.” Viņš pat bija tik cēlsirdīgs, ka aizbrauca uz Jelgavu pie minētās radinieces un aizrunāja mani tūdaļ uzņemt otrajā klasē, piešķirot bezmaksas skolu."Kliene, Elija. Atmiņu dzirkstis. Karogs, 1979. Nr. 1.
Pēteres un Krēgeres ģimnāzija
"Jelgavā [Kleinbergas ģimnāzijā] pabeidzu piecas klases. Tad pārcēlos uz Rīgu un iestājos Krēgeres un Pētersas ģimnāzijā. Šādu “gājienu” ierosināja kāda mana turīga draudzene, kas apņēmās mani materiāli atbalstīt. īstenībā es biju šīs draudzenes “privātskolotāja”. Kliene, Elija. Atmiņu dzirkstis. Karogs, 1979, Nr. 1.
Klausījusies lekcijas Helsinku universitātes Filoloģijas fakultātē.
Šajā laikā arī apceļojusi Somiju.
Tirdzniecības un rūpniecības ministrija
Strādājusi gleznu galerijā Helsinkos."Sākās [Pirmais pasaules] karš. Ģimnāzijas septiņas klases bija pabeigtas, taču darba izredžu nekādu, jo trūka profesijas. Rīgā kādā ģimenē iepazinos ar vienu Somijas zviedru. Viņš mani aicināja līdzi uz Helsinkiem. Un es ar savām nemiera alkām un kvēlo sirdi šo piedāvājumu pieņēmu. Zviedram Helsinkos piederēja gleznu galerija, kur es dažkārt varēju izpalīdzēt ar krievu valodas zināšanām."Kliene, Elija. Atmiņu dzirkstis. Karogs, 1979, Nr.1.
Zviedru tirdzniecības kamera, korespondente.
Vasarā apceļo Krieviju līdz pašiem dienvidiem, kur bēgļu gaitās noklīduši tuvinieki.
Vēsturnieks Arveds Švābe un jurists Gustavs Ķempelis uzaicina braucienā uz Stokholmas Karalisko bibliotēku, kur Švābe un Ķempelis studē latviešu zemnieku sūdzības par muižnieku patvaļu, Kliene tās pārtulko latviešu valodā.
Ceļojuma galamērķis bija Roma, bet pa ceļam Elija Kliene apskatīja arī Varšavu, Vīni, Milānu, Venēciju un atpakaļceļā arī Florenci.
Piedalās PEN kluba 16. kongresā.
Latvijas Padomju rakstnieku savienība
Krišjāņa Barona iela 12, Rīga
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.