lv en id lv lv lv id it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv en
Ledāji norāda uz lielo kristāliskā sniega, ledus, nogulumu, akmeņu un biežāk ūdens, kas nāk no zemes, uzkrāšanos, kas pārvietojas lejup pa slīpumu, ietekmējot tā svaru un smagumu. Vārdam glacieram ir saknes no franču valodas, ko var izsekot līdz vulgāru latīņu vārdam glaciarium, latīņu vārdam glacia un latīņu vārdam glacies, kas nozīmē ledus. Ledāju radītās īpašības un process ir pazīstams kā ledājs, bet ledāju augšanas un izveidošanās process un to plūsma ir pazīstama kā ledāja. Ledāju izpēte, to īpašības un citi ar ledājiem saistītie procesi ir pazīstami kā glacioloģija.
Ledus veidojas, kad ledus un sniega uzkrāšanās pārsniedz sublimāciju (sublimāciju un kausēšanu) un parasti rodas no zemes formas, kas pazīstama kā cirks vai corrie, kas ir ģeoloģiska iezīme ar krēsla izskatu, piemēram, depresijas laikā. kalns, ko ieskauj aretes.
Sniega savākšana, sniega svars saspiež sniega apakšā, lai izveidotu nosaukumu. Tā kā arvien vairāk sniega nokrišņu, no zemāk redzamajiem sniegpārsliņiem gaisu izspiež, lai izveidotu ledus ledu. Ledus ledus piepilda cirku, un tad tā sāk pārplūst caur jebkuru ģeoloģisko vakanci vai vājumu; šādi tirgi varētu būt plaisa starp diviem kalniem. Kad ledus un sniega masa ir pietiekami bieza, tā sāk kustēties spiediena, smaguma un virsmas slīpuma kombinācijas rezultātā.
Ledāji parasti veidojas, kad vidējā gada temperatūra ir tuvu sasalšanas punktam un kad nokrišņi ziemā rada ievērojamu sniega uzkrāšanos. Tie veidojas arī tad, kad visa gada temperatūra nerada pilnīgu iepriekšējā ziemas sniega uzkrāšanos.
Aptuveni 99% pasaules ledāju veido masīvās ledus lapas, kas pazīstamas kā kontinentālie ledāji polārajos reģionos. Ledāju pārklājums ir aptuveni 10% no zemes virsmas, un kontinentālie ledāji aizņem 5x106 kvadrātjūdzes, un to vidējais biezums ir 7000 pēdas. Patagonijā un Grenlandē ir arī nozīmīgi kontinentālie ledāji.
Citi ledāji atrodas dažādos kalnos visos kontinentos, tostarp Okeānijā Papua-Jaungvinejā un Jaunzēlandē. Citi reģioni ir Kalnu kalni, Andi, Himalaji un dažas teritorijas Meksikā, Austrumāfrikā, Zard Kuh Irānā un Jaunajā Gvinejā.
Ledāji ir pasaules lielākais saldūdens rezervuārs, un vairāki ledāji veido sezonālos polāros, kalnu un mērenos klimatiskos apstākļus, kas aukstajā sezonā uzglabā ūdeni kā ledus un atbrīvo tos siltākas sezonas laikā kā kausēts ūdens.
Interesants fakts par ledājiem
Ledāji uzglabā aptuveni 75% no pasaules saldūdens. Pēdējā ledus laikmetā maksimālajā punktā ledāji aptvēra aptuveni 32% no zemes virsmas.
No 17. līdz 19. gadsimtam pasaule piedzīvoja relatīvi aukstu temperatūru, un daudzās pasaules vietās attīstījās ledāji, kas saukta par Mazo ledus laikmetu.
ASV ledāji aptver vairāk nekā 30 000 kvadrātjūdzes ar lielāko daļu ledāju Alaska.
Ja visas sauszemes ledus izkausētu, jūras līmenis palielināsies par 230 pēdām visā pasaulē.
Lielākie elementi Zemes garozā
Ņujorkas rajons - NYC Boroughs karte
Kādas ir atšķirības starp vēja un leļļu salām?
Vai tas kādreiz sniega Meksikā?
Čadas pārsteidzošais papildinājums ceļojuma aizliegumam
Pakavs krabis - okeānu dzīvnieki
kontinentsvalstīmdienā dzīvēvai tu zinājiekonomikavidiiezīmemārketingspolitikasabiedrībāceļotpasaules fakticeļotiezīmepasaules faktisabiedrībāpolitikamārketingsvidiekonomikavai tu zinājidienā dzīvēvalstīmkontinents
Ko nozīmē Austrumtimoras karoga krāsas un simboli?
10 apdraudētās koku sugas
Vai Puerto Rico ir sala?
Trīs sugas Cassowary Bird Living Šodien
© Copyright 2022. All Rights Reserved. history-hub.com