lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv lv lv lv de lv lv lv sv de lv lv lv lv lv ru lv lv de lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lt lv lv lv lv lv lv de lv lv lv de lv lv lv lv lv lv lt ru lv lv en fr lv lv en lv lv lv en lv lv lv lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Jānis Rapa ar kundzi Elfrīdu un māti Annu
Jānis Rapa un Elfrīda Rapa kāzu dienā
Elfrīda Rapa, Jānis Rapa (jaunākais), Arvīds Pētersons un Jānis Rapa "Sprīdīšos"
Avots: Latvijas Vēstnesis, Nr. 155-158, 14.05.1999.
Elfrīdas Rapas (Pētersones) pases fotogrāfija
Avots: LVVA 2996. f., 16. apr., 3639. l.
Elfrīda Rapa (dzimusi Pētersone, 1901–1966) – skolotāja, literāte un grāmatniece. Latvju sieviešu nacionālās līgas valdes locekle. Beigusi Rīgas 3. vidusskolu, vēlāk Izglītības ministrijas pirmsskolas skolotāju kursus. No 1922. gada 1. septembra strādāja par audzinātāju Rīgas Parauga pamatskolas bērnudārzā. Pēc apprecēšanās ar Jāni Rapu 1934. gadā darbojās a/s "Valters un Rapa", bija valdes locekle. 1936. gadā akciju sabiedrībā "Valters un Rapa" nodibinājusi Bērnu un jaunatnes literatūras nodaļu un bijusi atbildīga par bērnu literatūras izdošanu, sastādījusi vairākus bērnu pasaku un ludziņu krājumus. Bijusi viena no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājām. Pēc Otrā pasaules kara strādāja Rīgas 49. pamatskolā un vidusskolā. Mūža nogalē vadīja Annas Brigaderes muzeju "Sprīdīši" Tērvetē. Apmēram 60 atmiņu tēlojumu autore. 1991. gadā izdotas "Elfrīdas Rapas atmiņas par Annu Brigaderi, Raini, Aspaziju, Augustu Dombrovski, Krišjāni Baronu, Martu Riņķi, Ernestu Birznieku-Upīti u.c." ("Teātra anekdošu" apgāds).
1934. gada 7. jūnijā salaulāta ar grāmatizdevēju Jāni Rapu (1885–1941). Grāmatniecības uzņēmuma darbību turpinājis abu dēls Jānis Rapa (1938–2005).
Pēc apprecēšanās ar Jāni Rapu 1934. gadā darbojās a/s "Valters un Rapa", bija valdes locekle. 1936. gadā akciju sabiedrībā "Valters un Rapa" nodibinājusi Bērnu un jaunatnes literatūras nodaļu un bijusi atbildīga par bērnu literatūras izdošanu.
1935, 1936, 1938: kora runas dramatizējumi un ludziņas bērnu dārziem un pamatskolām "Visi bērni tēlo" (3 daļās) (sast. Olga Matisone un Elfrīda Rapa) (izdevējs "Valters un Rapa")
1937–1940: tautas pasaku izlase "Pasaku mežā" (5 grāmatas atkārtotos izdevumos) (sast. Elfrīda Rapa) (izdevējs "Valters un Rapa")
1938: "Ābecīte" (sast. Elfrīda Rapa) (izdevējs "Valters un Rapa")
1938: dzejas antoloģija skolu jaunatnei "Dzīves pavasaris" (sast. Elfrīda Rapa, Mirdza Kuple) (izdevējs "Valters un Rapa")
1942: "Skolēnu uzvedumi" (sast. Elfrīda Rapa) (izdevējs "Latvju Grāmata")
Sarakstījusi apmēram 60 atmiņu tēlojumus.
1991. gadā izdotas "Elfrīdas Rapas atmiņas par Annu Brigaderi, Raini, Aspaziju, Augustu Dombrovski, Krišjāni Baronu, Martu Riņķi, Ernestu Birznieku-Upīti u.c." ("Teātra anekdošu" apgāds).
Par dzejas antoloģiju "Dzīves pavasaris" (1938)
"[..] Sakārtodamas "Dzīves pavasari", Elfrīda Rapa un Mirdza Kuple ir pirmās atklātībā pasvītrojušas, ka latviešu sievietei piemīt, bez ierosmes, jūsmas un radīšanas, arī dziļa dzejas mīlestība. Izlasot dzeju krājumu "Dzīves pavasaris", mēs neapšaubāmi pārliecināmies, ka ir veikts darbs, pie kāda līdz šim mūsu sievietes neuzdrošinājās pieskarties [..].
Visā grāmatā, arī atsevišķās nodaļās vērojama skaidra un noteikta sistēma, kas liecina par darba darītāju iedziļināšanās spējām un inteliģenci mūsu dzejas izpratnē, modina arī cerības ticēt, ka uzņēmīgās darītājas arī nākotnē līdzīgam darbam neliegs cienības un darba mīlestības.
Skaidri nojaušams, ka sakārtotājas dzeju izlasi nav domājušas vieglai atpūtai, bet audzinošai ietekmei un centušās uzsvērt dzīves, darba un radīšanas prieku, kas izdevies dzeju rūpīgajā izlasē un sakārtojumā. [..]"
š. "Dzīves pavasaris". Sievietes Pasaule, Nr. 3, 01.02.1939, 17. lpp.
"Biezajos daiņu sējumos un daudzajās dzeju grāmatās gan skumji skanošās pagātnes darba dziesmas sveša kunga rijā, gan viegli plūstošas prieka un saules slavas daiļas un rītausma iezvanītājas tagadnes brīvības un gaismas himnas, mūsu tautas dižgaru vadītas jālasa simtiem tūkstošu iespiestās lapās. No šiem bagātīgajiem krājumiem izdotas vairākas jau pazīstamas antoloģijas. "Dzīves pavasaris" – dzeju antoloģija skolu jaunatnei – cand. phil. Mirdzas Kuples un Elfrīdas Rapas sakārtojumā pelnī ievērību kā vērtīga grāmata. Šis dzejas izlases krājums seko mūsu patriotisko dziesmu "Jaunai Latvijai" un citām vērtīgām antoloģijām kā tiešs papildinājums un darba radīšanas un dzimtenes mīlestības apliecinājums, kas kļūs par teicamu palīgu skolotājiem, blakus oficiālajai, skolu programmās uzņemtajai antoloģijai, skolu jaunatnes uzmudināšanai sarīkojumos ar vērtīgākās dzejas plašo izvēli.
Sakārtojumā antoloģija tuva jaunatnei pa sadalītām nodaļām un arī dzejas izlasē. Atrasts prieks un radošs spēks pozitīvai jaunatnes ietekmei viņas dzīvē un darbā. Nav jūtams uzspiests didaktisms, izvēlētās dzejas iedvesmo lasītāju skaistā un labā cienīšanai. Sakārtotāju nodoms sniegt jaunatnei vērtīgu dzejas antoloģiju ir piepildījies ar labām sekmēm, jo "Dzīves pavasaris" ir pirmā un plašākā šāda veida grāmata, kas cienīga ieņemt redzamu vietu ne tikai starp jaunatnes grāmatām, bet arī vecākās paaudzes dzejas cienītāju un vērtīgu grāmatu bibliotēkās.
"Dzīves pavasarī" katra dzeja sniedz jaunu dziļumu un plašumu dvēseles ilgām un gara lidojumam, kas liecina, ar kādu jaunatnes mīlestību uzņēmušās šo darbu sastādītājas."
L. M. "Dzīves pavasaris". Universitas, Nr. 5, 01.04.1939, 127. lpp.
Jānis Rapa - Vīrs
Jānis Rapa - Dēls
Krišjāņa Valdemāra iela 2, Rīga
1919. gadā beigusi Rīgas 3. vidusskolu.
Latvijas Republikas Izglītības ministrija
1922. gadā beigusi Izglītības ministrijas pirmsskolas skolotāju kursus.
Latvju sieviešu nacionālā līga
Darbojusies Latvju sieviešu nacionālajā līgā, vadīdama sekciju "Māte un bērns"; bijusi valdes locekle.
No 1922. gada 1. septembra bija audzinātāja Rīgas Parauga pamatskolas bērnudārzā.
A/s "Valters un Rapa" valdes locekle, atbildīga par bērnu literatūras izdošanu.
Krišjāņa Valdemāra iela 65, Rīga
Pēc Otrā pasaules kara līdz pat aiziešanai pensijā strādāja Rīgas 49. pamatskolā un vidusskolā.
Rakstnieces Annas Brigaderes muzejs "Sprīdīši"
Mūža nogalē vadīja Annas Brigaderes muzeju "Sprīdīši" Tērvetē.
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.