pt en en en en en en en en en en en en en en lt en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en lv en en en en en en en en en en en en en en en en en en lv nb en en ru en en en en en en en en en en lv nb en en ru lv es lv fr lv en lv en hbs_lat lv lv en en nl lv lv en en de lv lv en en en lv lv en en nl lv lv lv lv lv en en pt lv lv es en en pl lv lv en en lv lv lv en en fr lv lv fi en
Beneficiary journey map - SUA
How to get social enterprise status?
A BENEFICIARY JOURNEY MAP helps you understand the experiences of the people that take part in your activities and plan steps to nudge them into the direction of positive impact.
“The beneficiary journey map is a tool that should be used quite regularly: for understanding your overall target audience, but also while forming, preparing a new project or activity.
Because most of the time every project or activity could have slightly different service user specification, so it is crucial to analyse it and modify the activities accordingly.
It could also be used as an activity for informal team meetings and team buildings, too.”
To design and optimise impactful activities, it is necessary to understand the beneficiaries’ needs, concerns and experiences.
Your beneficiaries are the people who benefit (directly or indirectly) from what you do.
Usually, your beneficiaries are the stakeholders that are the most impacted by achieving your impact goal. In other words – if you achieve your impact goal you will help create positive impacts in their lives.
A beneficiary journey map is a visual representation of the experiences of the people who take part in the activities that you organise to achieve your organisation´s impact goal.
at the beginning of the design process of the solution to achieve your impact goal,
whenever there is a need to assess and improve the organisation’s activities by having a look at what the people who are involved in your activities really feel, think and act when coming into contact with you.
1.Choose a group/segment of your beneficiaries that share similar characteristics, for example, age, gender, interest or socioeconomic status. Then define one typical representative of the group. Be as specific as you can.
In service design, such a typical representative is called a persona. You can read more about creating personas here on this link.
2. Write down the entire process of their interaction with your organization by categorizing it into phases. From the first moment they hear about you to the last moment they think about you! Take also into account the steps that are not covered by your activities but may highly influence the beneficiary´s experience. The process can be as long or as short as necessary and depends on your organization and chosen stakeholder. The more detailed phases you add, the more insights you will probably have.
3. For all phases, write down the ideal situation based on the best experiences the beneficiaries can have, the worst-case scenario that describes the most typical negative situations, and the realistic, most optimal scenario outlining the experiences that most of such types of beneficiaries experience. For all phases, write down the thoughts, emotions, etc. you want your stakeholder to have.
4. Then check out the instances when your ideal is different from reality. Identify actions you can take to move towards your ideal using the question: “What can we do in each of the phases to avoid worst-case scenarios and enable realistic and even ideal scenarios?”
Think of a group of people that you interact with. Think about an average person from that group. Now put yourself in their shoes and think about what is their experience with you, from start to finish. What does the ideal situation look like? What is the worst-case scenario? What does the realistic scenario look like?
What would you need or like to change about their experiences to achieve more positive impact? In other words – what should you change in your activities to achieve your impact goal better?
You can also have variations in its use
For example, variations in analysis depth.
LIGHT: Write down the keywords based on your (team’s) experience, opinions and gut instinct.
MEDIUM: Involve at least some representatives of the beneficiaries to the brainstorm and/or observe neutrally how the process works out in reality (e.g. what happens during the recruitment or at your events),
ADVANCED: Do some more thorough research to understand the journey and experiences of different segments of your beneficiaries, e.g., some more interviews, focus groups and observations as well as surveys.
Click HERE to download printable PDF
Here is an example about a cyberbullying prevention program.
When and why should I use the tool?
The beneficiary journey map helps you to understand the needs and experiences of the persons you involve in and influence by your activities.
As the tool visualises every step of the beneficiary´s journey, it nudges you to think very practically about the design of your activities: what may work well, what can go wrong, what could be improved. When using the tool, it is highly recommended to collect feedback from the users to be sure that we make correct assumptions about their thoughts, feelings and experiences.
The user journey map helps all types of organisations to analyse how their solutions can have more impact on a very practical level, e.g. how to reduce drop-out of the participants during their journey. The tool is helpful at the beginning of the design process of any solution and also whenever there is a need to assess and improve the organisation’s ongoing activities.
Why to use it?
☑ Helps you identify actions you need to take to improve the beneficiary’s experience with you (e.g. to avoid recruiting unsuitable individuals, reduce drop-outs and offer impactful follow-up activities).
By writing down the entire process of how a certain key stakeholder interacts with you, you will understand better:
1) What are the parts of the beneficiary journey that currently block the way to your desired results and impact? You can take action to remove these blockers. These can also be the parts that are not be related to your activities but will still influence whether you can have the intended impact on your beneficiary.
2) Which aspects of that process may be positive or negative to the beneficiary? You can take action to prevent negative situations and strengthen positive experiences.
When to use it?
☑ When designing your activities by considering the experiences that you want your beneficiaries to have at each of the contact points that you have with them to:
enable their positive experiences,
reduce their risks of having negative experiences.
☑ Whenever you would like to analyse and improve your activities to achieve a bigger impact by understanding and improving the experiences of your beneficiaries who are involved in your activities.
Social Entrepreneurship pitch contest “Let the good ideas grow 2022” September 27 2022
Social entrepreneurship development program Impact Academy September 26 2022
New peer learning network for Swedish-Baltic social entrepreneurs September 26 2022
Expertise in social economy
Get to know social entrepreneurship
Sign up for the newsletter
Society “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta street 13, Riga, LV-1010
Expertise in social economy
Get to know social entrepreneurship
Sign up for the newsletter
Society “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta street 13, Riga, LV-1010
Šī tīmekļa vietne izmanto sīkdatnes – nelielas teksta datnes, kuras tiek saglabātas jūsu datorā vai mobilajā ierīcē, kad jūs atverat vietni. Lai uzzinātu vairāk, spied šeit.
Saņem jaunumus e pastā!
Biznesa eksperte un praktiskā radošuma trenere, biedrības “Zinis” vadītāja
Vitai Brakovskai ir 10+ gadu darba pieredze valsts un pašvaldību jomā, 9+ gadu starptautiska pieredze radošās domāšanas rosināšanā Baltijā un NVS, 18+ gadu praktiska pieredze darbā ar NVO cilvēkresursu attīstību, 1000+ pasākumu vadīšana indivīda uzņēmējspēju aktivizēšanai. Vita pilda Latvijas tautsaimniecībai būtisku sociālu funkciju – sniedz konsultatīvu atbalstu ideju autoriem, jauniešiem un jaunajiem uzņēmējiem, palīdzot tiem “testēt” savas idejas un veidot “ceļa karti” idejas sekmīgākai īstenošanai. Vitas atziņa: „Uzskatu, ka Latvija joprojām ir Iespēju zeme ikvienam, kas ir gana drosmīgs, lai ļautu izpausties savam „radošajam Džinam” un atmestu „kāpņu telpas” sindromu. Kombinējot izglītību un uzņēmību, ikviens var nokļūt tur, kur citi vēl tikai sapņo nokļūt!  Novēlu ikvienam piedzīvot „uzvaras garšu”, atļaujoties dažkārt domāt un darīt CITĀDI – tādejādi iegūstot brīvību pār saviem darbiem un lēmumiem!”
Latviešu pārmaiņu līderis Eiropā, Āzijā un Āfrikā, Globālās sociālo pārmaiņu ekosistēmas “Make Room” Eiropas pārstāvniecības direktors
Kopš 2014. gada Miks Celmiņš vada Eiropas Komisijas atbalstītus projektus lauku reģionos Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Minētajos reģions Miks kopā ar pasaules ietekmīgākajiem sociālajiem uzņēmējiem un organizācijām ir attīstījis un realizējis vairāk nekā 35 starptautiskus mobilitātes projektus, kur ar sociālo inovāciju palīdzību tiek risinātas sabiedrībai nozīmīgas problēmas. Izstrādātie projekti veicina lauku reģionu attīstību tādās sfērās kā lauksaimniecība, izglītība, veselība, nevienlīdzības mazināšana un sociālās uzņēmējdarbība. 2015. gadā Miks bija viens no līdzdibinātājiem Eiropas Savienības Globālajai sociālo pārmaiņu ekosistēmai “Make Room”, kas kopš 2017. gada ir paplašinājusies un darbojas arī Latvijā, Itālijā, Rumānijā, Indijā un Nigērijā. Šobrīd viņš vada “Make Room” Eiropas pārstāvniecības, kā arī ir “Make Room” iniciatīvas “Changemakers’ Room” globālo un Āfrikas forumu priekšsēdētājs. 2016. gadā Miks tika apbalvots ar Pasaules Ekonomikas foruma balvu “Iconic Leaders in Social Empowerment”, kā arī  2017. gadā tika izvēlēts starp 8000 pieteikumiem kā viens no 50 Eiropas Savienības – Āzijas jaunajiem līderiem “zem 30”.
Sociālā uzņēmuma “goodbag” dibinātājs un izpilddirektors, Austrija
Christoph Hantschk ir ekonomists un sociālais uzņēmējs. Apgūstot uzvedības ekonomiku Vīnes Universitātē un Jaunajā Dienvidvelsas universitātē Sidnejā, viņš savu karjeru sāka vairākos tradicionālajos un arī start-up uzņēmumos, tomēr viņa sapnis vienmēr ir bijis radīt pozitīvu ietekmi sabiedrībā. Sekojot savam aicinājumam, Christoph pameta ikdienas darbu un sāka veltīt laiku un enerģiju, lai risinātu mūsdienu sociālās un ekoloģiskās problēmas. Savā sociālajā uzņēmumā “goodbag” viņš liek lietā uzvedības ekonomikā apgūtās zināšanas, lai radītu platformu, kas motivē sabiedrību saudzēt vidi. Christoph atzīst, ka laiks kopš “goodbag” dibināšanas ir kā brauciens pa atrakciju kalniņiem ar daudz kritieniem, bet vienmēr uz priekšu.
“Cēsu Jaunās pamatskolas” direktore
“Cēsu Jaunās pamatskolas” mērķis ir kvalitatīvas un mūsdienīgas pirmsskolas un pamatizglītības pieejamība reģionā, ārpus galvaspilsētas. Mācību pieeja un īpaši izveidotā vide radīta tā, lai izglītība būtu pieejama jebkuram bērnam, neatkarīgi no viņa spējām, vajadzībām vai personiskajām īpašībām, un ikviens varētu sasniegt savu augstāko iespējamo rezultātu. Skola piedāvā arī izglītojošus pasākumus gan vecākiem, gan speciālistiem, kas ikdienā strādā ar bērniem, kā arī skolas pārstāvji aktīvi iesaistās publiskās diskusijās par šodienas izglītības kvalitāti, iespējām to pilnveidot, rosina speciālistu un sabiedrības iesaisti pārmaiņu realizēšanā izglītībā. “Cēsu Jaunā pamatskola” veidojas par sociāli aktīvas kopienas centru, tādējādi radot pozitīvas pārmaiņas arī vietējā sabiedrībā. Agnese Pilsuma ar savu pieredzi un zināšanām skolai pievienojās 2017. gadā. Viņa redz, ka “Cēsu Jaunā pamatskola” pastāvēs, kamēr ģimenēm šāda izglītības pieeja būs nepieciešama.
“KK Original Design” idejas autors, uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
“KK Original Design” uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
SIA “KK Original Design” ir sociālais uzņēmums, kas rada speciālus pārvietošanās palīglīdzekļus cilvēkiem ar kustību traucējumiem. Absolvējot Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskolu, Valters Krētainis izstrādāja kvalifikācijas darbu “Solis pa solim”, radot rāpuli – pārvietošanās palīglīdzekli bērnam ar cerebrālo trieku, uz kā pamata arī tika dibināts jaunais sociālais uzņēmums. Valters to vada kopā ar draugu – uzņēmuma līdzdibinātāju Ģirtu Tomu Klampi. Ar savu darbu jaunieši vēlas ne vien atvieglot dzīvi cilvēkiem ar kustību traucējumiem, bet arī veicināt sabiedrības izpratni par šo cilvēku dzīvesveidu. Šobrīd uzņēmums piedāvā produktu sēriju “Solis pa solim”, kas sevī ietver trīs funkcionālā dizaina palīglīdzekļus – “CitronŠķēle”, “CitronPuse” un “Rāpulis”. Ierīces ir košas, atraktīvas savā veidolā, piemērotas patstāvīgiem treniņiem gan mājas apstākļos, gan terapijas nodarbībās.
Zvanu centra “Sonido” dibinātāja un sociālā projekta “Parunāsim” izveidotāja
Zvanu centrs “Sonido” ir sociāls uzņēmums, kas nodrošina darba vietas sociālā riska grupām, sniedzot klientiem uzziņas vairākās valodās. Zvanu centra peļņa tiek novirzīti sociālajam projektam „Parunāsim?”, kas piedāvā vientuļiem cilvēkiem iespēju zvanīt pa speciāli izveidotu tālruni 26564564 un tikt uzklausītiem. “Ikdienā strādājot zvanu centrā, vairākkārt nācies saskarties ar situāciju, kad cilvēki, zvanot uz informatīvo tālruni, patiesībā zvana nevis, lai iegūtu informāciju, bet gan, lai parunātos, justos sadzirdēti un uzklausīti. Ir bijuši gadījumi, kad cilvēki pat atliek konkrētu naudas summu, lai piezvanītu un parunātos pa “Sonido” maksas tālruni. Tā arī radās ideja par “Parunāsim?” – bezmaksas sarunu, kur ikviens var būt uzklausīts, saņemot apliecinājumu, ka katra saruna ir svarīga. Turklāt saruna ir pamats gan mūsu emocionālajai, gan fiziskajai pašsajūtai. Šī vieglā saziņas forma ir jāizmanto, jo tas ir efektīvākais veids, kā, izrunājot savas problēmas, iespējams gūt emocionālo labsajūtu un būt patīkamam līdzcilvēkam” – Inga Muižniece.
Sociālā uzņēmuma “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ līdzdibinātājs, Rumānija
Andrei M. Georgescu ir “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ veiksmes atslēga. “MBQ” ir sociālais uzņēmums, kas radījis jaunu nozīmi tradicionālajām romu tautības amatprasmēm un ievērojami cēlis šīs etniskās minoritātes dzīves līmeni Rumānijā. Paralēli darbam “MBQ” Andrei ir konsultējis vairākus sociāli orientētus uzņēmumus Eiropā par to, kā veidot sadarbības starp tradicionālajiem un sociālajiem uzņēmumiem, radot pievienoto vērtību abiem tirgiem.
Start-up eksperts, “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs
Ernests Štāls ir uzņēmējs, start-up vides eksperts un aktīvists. Somijas akseleratora rīkotajā pasākumā “Startup Sauna” 2016. gadā Ernesta start-up projekts “Dripit.io” tika izvēlēts kā akseleratora “supervaronis” un ieguva 100 000 eiro investīciju no somu riska kapitāla fonda “Superhero Capital”. Ernests ir arī viens no jaunuzņēmumu iedvesmas konferences “TechChill” organizatoriem, jauno tehnoloģiju koprades telpas “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs.
Fions Dobins /Fionn Dobbin/
Rīgas Ekonomikas augstskolas lektors, sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs
Fions Dobins ir dizaina konsultāciju uzņēmuma “AGE5” un sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs. Kā inovāciju dizaineris un radošais konsultants viņš ir strādājis ar vairāk kā 30 dažādiem zīmoliem, tajā skaitā General Motors, BASF and ADIDAS. Jau vairāk kā 10 gadus darbojoties arī sociālā biznesa nozarē, Fions ir Baltijas valstīs ir izveidojis akseleratoru, attīstījis “Grameen Creative Lab” and “Yunus Social Business” sociālās uzņēmējdarbības pasākumus un darba grupu formātus. Viņš vienlaikus arī pasniedz lekcijas par radošo domāšanu un sociālo uzņēmējdarbību vairākās vadošajās biznesa skolās visā pasaulē.