lv lv lv mg lv lv lv es lv gv lv fi lv lv nl la lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv es ro lv lv lv lv de sl hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv mg lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv tr lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv en lv lv eu lv lv en lv en lv en lv lv gv lv fi lv lv nl la lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv es ro lv lv lv lv de sl
Dzīvie upuri - Daugavgrīvas Baltā baznīca
Lai šī vietne pienācīgi darbotos, mēs jūsu ierīcē izvietojam sīkdatnes (cookies). Lietojot šo vietni, jūs piekrītat sīkfailu izmantošanai.
Svētdarbības – Kristības, laulības u.c.
Autors: Māc. Kārlis R. Zikmanis.
Bet, kas ir kalpošana? Par to tiek daudz runāts baznīcā, bet kā tas praktiski attiecas uz mums? Un kā tā jādara? Vai visi ir aicināti kalpot? Vai kalpot baznīcā nav tikai mācītāja darbs? Vai aicinājums kalpot ir visai draudzei, vai tikai atsevišķiem tās locekļiem? Lai uz šiem jautājumiem atbildētu, paskatīsimies uz Pāvila teikto vēstulē Romiešiem: Es jūs aicinu Dieva apžēlošanās dēļ nododiet sevi pašus – tā ir jūsu apzinīgā kalpošana Dievam – kā dzīvu, svētu un Dievam tīkamu upuri.
Man liekas, ka visi ir dzirdējuši par Māti Terēzi – par to, ko viņa darīja pie nabagiem Indijā, zina visā pasaulē. Viņa ļāva Kristum caur sevi spīdēt, kad viņa kalpoja trūcīgajiem. Tāpēc daudzi viņu sauc par svēto. Bet, kad dzirdam par tādiem svētajiem, tas var mūs nobiedēt. Es nevaru darīt tādus darbus Kristum, tātad, labāk nedarīt neko! Tas ir viltus priekšstats. Protams, ja visi būtu kā Māte Terēze, mēs jau dzīvotu paradīzē un neviens par viņu nebrīnītos – ne ikkatrs ir kā Māte Terēze. Bet vai tas noliedz faktu, ka mēs katrs ietekmējām tos, kas mums ir apkārt? Un ja mēs visi kā draudze ietekmējam mūsu apkārtējos, vai tas noliedz faktu, ka draudzei ir sava ietekme šajā pilsētā? Liela ietekme uz dažu labu ir mūsu pašu rokās! Jesajas grāmatā Dievs mums saka:
Es esmu Kungs, Es tevi taisnībā saucu,
Es tevi tveru pie rokas, sargu tevi un ieceļu tevi
par derību tautai, par gaismu visām tautām! /Jes 42:6/
Dievs mūs aicina būt svētiem. Bet es neesmu nekāds svētais, mēs gribam iebilst. Tomēr vārds svēts bibliskā izpratnē nozīmē atšķirts vai nolikts nost kādam nolūkam, līdzīgi kā cilvēki atšķir vai noliek nost sniega lāpstu sniega tīrīšanai un grābekli lapu grābšanai. Grābeklis būtu nederīgs ceļa attīrīšanai no sniega, jo tas nav atšķirts nav svētīts šim darbam. Svēts nozīmē atšķirts. Apustulis Pāvils mūs mudina būt svētiem – t.i. atšķirtiem Dievam.
Gribat zināt kādu noslēpumu? Jūs jau esat svēti!
Kā tad?! Es nejūtos svēts.
Šeit nav runa par sajūtām, bet par reālām darbībām, par Dieva apsolījumiem un par mūsu ticību. Dieva godība atspīdēja Jēzū Kristū. Kristus atdeva sevi grēkam, lai dāvātu mums Dieva svētumu. Viņš izdarīju visu darbu, lai mūs glābtu. Dievs apsola, ka tie, kas tam tic, tiks izglābts. Kristībā mēs to iegūstam. Grēksūdzē to atjaunojam. Iesvētībās un katrā dievkalpojumā mēs to apliecinām. Vakarēdienā mēs to nostiprinām. Caur Kristu mēs jau esam svēti.
Īstā problēma svēttapšanā nav saistīta ar to, cik svēti mēs jūtamies – jo tas ir saistīts ar paštaisnību un lepnumu – bet cik mēs uzticamies, ka Kristus dēļ Dievs piedod mums mūsu grēkus un dara mūs svētus? Ja apšaubām piedošanu Kristū, neviens labs darbs, vienalga cik tas svēts izliktos, mums nepalīdzēs. Vienīgi Kristū mēs topam svēti, un vienīgi Viņā mūsu pūliņi kļūst nozīmīgi.
Cits jautājums ir: kā mēs varam to parādīt? Runājot pār mūsu svēttapšanu, apustulis salīdzina to ar upurēšanu. Pirms Kristus cilvēks nesa savu upuri, uzlika to uz altāra un sadedzināja – tas nozīmē nodot to pilnīgi Dievam – viņi vairāk nevarēja lietot savam nolūkam to, ko viņi nesa kā upuri. Pāvils mums saka, ka mums jābūt dzīvam upurim Dievam. Mums nav jābēg prom no sabiedrības vai jādzīvo klosteros, lai to darītu. Mēs varam palikt tur, kur mēs esam: savās ģimenēs, savās darbavietās, šajā sabiedrībā, un atspoguļot Dieva mīlestību un mieru.
Dievs pats vēlas dot savu mīlestību un mieru caur tevi. Viņš tevi aicina uz to. Kā tā sniega lāpsta, kas ir atšķirta kādam nolūkam, tu esi atšķirts Dieva nolūkam. Katram no mums ir Dieva dotas spējas un talanti. Mēs varam tos lietot tikai sev jeb upurēt tās Dievam, darot kaut ko labu Viņam un līdzcilvēkiem.
Lasot Bībeli, mēs atklājam Dieva nolūku mums. Pavadot laiku lūgšanās, mēs sarunājamies ar savu Tēvu debesīs un Viņš piepilda mūs ar savu mieru. Un vistiešākā veidā Jēzus nāk pie mums un pat mūsos, lai darītu mūs svētus pie dievgalda. Svētajā Vakarēdienā Jēzus taustāmā veidā upurēja sevi un deva mums garīgu spēku, piedodot mūsu grēkus, lai mēs varam būt atšķirti un svēti Viņa nodomam.
Tad, vienalga kādu darbu mēs darām, mēs varam to darīt Tam Kungam, jo tādā veidā mēs atspoguļojam Viņa godību. Ja mums ir jātaisa ēst ģimenei, mēs varam to darīt Tam Kungam par godu. Ja mums ir jāstrādā darbā, mēs varam strādāt tā, it kā tas, ko mēs darām, būtu Tam Kungam. Tā mēs visi varam nest mazliet gaismu šajā tumsas ielejā. Mēs visi varam ļaut Jēzum spīdēt cauri mums.
Jēzū Kristū atklāj Dieva gaismu. Mums ir uzdevums nest šo gaismu pasaulē, jo mēs esam uz to aicināti un svētīti. Lai katrs darbs, ko mēs darām baznīcā vai ārpus šīm sienām, tiktu darīts Tam Kungam par godu un mūsu līdzcilvēkiem par stiprinājumu. Āmen.
Birkas: Epifānija, Sevis došanu, Ziedošanos
Dievs, Tu, kura priekšā visas sirdsdurvis atvērtas, visas vēlmes zināmas, apslēpts nav nekas, skaidro mūsu sirdsprātu ar savu Svēto Garu, lai varam Tevi mīlēt un Tevu svēto vārdu teikt un slavēt. Āmen.
DAUGAVGRĪVAS BALTĀ EVAŅĢĒLISKI LUTERISKĀ DRAUDZE
Baltāsbaznīcas iela 50, Vecmīlgrāvī
2, 24, 29, 58
Dievkalpojumi katru svētdienu plkst. 10:00
Ģimenes dievkalpojums — mēneša pirmajā svētdienā.
Dievnams ir pieejams cilvēkiem ar kustību traucējumiem.
Baltāsbaznīcas iela 38, Rīga, LV-1015
2, 24, 29, 58
Draudzes mācītājs | Draudzes pārvalde
Draudzes vajadzībām (ziedojumiem) —
Reģistrācijas numurs — 90000087696
Autortiesības © 1788 - 2022 Daugavgrīvas Baltā Evaņģēliski luteriskā draudze - Visas tiesības paturētas.
Svētdarbības – Kristības, laulības u.c.