lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv de lv lv pl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lt lv lv lv sl lv en lv lv de lv lv en lv lv lv lt de lv lv lv fi es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Teicēji Fricis Toleiķis un Maksis Laucinieks ar folkloristiem
Skats Latviešu folkloras krātuvē. Pirmajā rindā no kreisās: 1. Alvils Augstkalns, 2. Emma Medne. Otrajā rindā no kreisās: 2. Alma Medne. Centrā: (stāv) Milda Rolmane, (sēž) Marija Miezone. Otrā no labās: Austra Šlesere
Studenšu biedrības "Ziemeļniece" albums. Folkloras krātuvē iespējams 1930. gadā: Austra Šlesere (2. rindā augšā no kreisās), Herta Samta (Vaita) (1. rindā pie loga), Alma Medne (1. rindā vidū), Emma Medne (3. rindā loga pusē). Kristīnes Konrādes materiāli.
Profesors Kārlis Straubergs ar studentiem
Studenšu biedrības "Ziemeļniece" albums. Profesors Kārlis Straubergs ar studentēm 1932. vai 1933. gadā. Medne, Herta Vaita, 5. Marija Miezone, 6. Austra Šlesere. Augšā Alma Medne un Osvalds Līdeks. Kristīnes Konrādes materiāli.
Studenšu biedrības "Ziemeļniece" albums
Studenšu biedrības "Ziemeļniece" albums. Folkloras krātuvē (no kreisās puses): Velta Rezovska, Alma Medne, Vilma Šulce. Kristīnes Konrādes materiāli.
Folkloristes Austra Šlesere un nezināma folkloriste.
No kreisās puses: Austra Šlesere un nezināma folkloriste (?). Iespējams, ka attēls no Ziemassvētku vakara. Kristīnes Konrādes materiāli.
Latviešu folkloras krātuve. 1. rindā 3. no labās Herta Samta (Vaita), 2. Emma Medne; no kreisās 1. rindā Kārlis Straubergs, 2. Edīte Hauzenberga-Šturma, 2. rindā 1. - Osvalds Līdeks, 2. - Irma Cēbere, 3. - Austra Šlesere; 2. rindā 2. no labās puses - Alma Medne. Kristīnes Konrādes materiāli.
Latviešu folkloras krātuves darbinieki
Latviešu folkloras krātuves darbinieki 20. gadsimta 30. gados: otrā no kreisās - Alma Medne, trešais no kreisās - Kārlis Straubergs, labajā pusē - Osvalds Līdeks, priekšā vidū - Austra Šlesere. Kristīnes Konrādes materiāli.
Latviešu folkloras krātuves darbinieces
Latviešu folkloras krātuves darbinieces. Priekšplāna no kreisās Vilma Šulce, Alma Medne, Austra Šlesere; aizmugurē no kreisās Milda Rolmane, Anna Bērzkalne, Marija Miezone, Velta Rezovska, Emma Miķelsone.
Alma Medne-Romane (līdz 1947. gadam Alma Medne; 10.03.1907. Rīgā - 18.06.1950. Rīgā, apbedīta Matīsa kapos) - folkloriste.
Dzimusi galdnieka ģimenē, tēvs Augusts vidzemnieks no Vainižiem, māte Dore no Zemgales Salgales pagasta, dzīvojusi Garozā, Codē. 1925. gadā beigusi Rīgas 2. vidusskolu un apņēmusies studēt arhitektūru, bet savas latviešu valodas skolotājas, LFK izveidotājas Annas Bērzkalnes aicināta 3. septembrī uzsākusi reģistrēt folkloras materiālus. Alma Medne paralēli darbam studējusi baltu filoloģiju (1931–1939) LU Filozofijas un filoloģijas fakultātē, kur 1939. gadā ieguvusi filololoģijas maģistra grādu. Diplomdarbs: "Latviešu dzīvnieku pasaku rādītājs".
40 gadu vecumā precējusies ar Edmundu Romani, slimojusi ar tuberkulozi, apbedīta Matīsa kapos, viņas bērēs Folkloras institūta direktors Roberts Pelše nav atļāvis nevienam folkloristam ieiet kapličā, jo izvadīta ar mācītāju.
No 1925.-1950. gadam strādā Latviešu folkloras krātuvē un LPSR ZA Folkloras institūtā.
Viņas galvenā zinātniskā interese – pasakas. Viņa sastādījusi latviešu pasaku tipu rādītāju pēc Anti Ārnes starptautiskajiem pasaku kataloģizēšanas principiem, publicēts tikai "Dzīvnieku pasakām" (1940), (rādītāju pilnībā nobeidzis un papildinājis Kārlis Arājs 1977. gadā). Alma Medne piedalījusies visās iespējamās folkloras vākšanas ekspedīcijās – Kuršu kāpās (1931), Kalētos un Džūkstē (1942,1943), Ilūkstē (1947), Tukumā (1948), Ogrē (1949).
"Latviešu dzīvnieku pasakas" (1940)
"Latviešu pasaku tipu rādītājs" (1977, K. Arāja papildināts un pārveidots)
Augusts Mednis - Tēvs
Dora Medne - Māte
Irma Medne - Māsa
Rīgas pilsētas 2. vidusskola
Krišjāņa Valdemāra iela 1, Rīga
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Beigusi studijas Filoloģijas un filozofijas fakultātē; studiju virziens: baltu filoloģija un arhitektūra.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.