lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv lv lv lv lv lv lv nl nb lv lv lv lv nb lv lv es tr uk es en sk lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv et fr lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv fi en th fi lv lv lv de lv lv fr lv lv fr lv lv lv lv en lv lv sv lv lv lv fr lv lv de lv lv fr lv lv fr lv nl lv lv lv lv sv lv lv fr lv lv fr lv lv sv lv lv lv lv en lv lv en lv hbs_lat lv lv lv ru en ru ru ru ru ru ru ru lv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
Igaunijas prezidente: ir jomas, kur Igaunija var mācīties no Latvijas
Lūdzu, ņemiet vērā, ka raksts ir vairāk nekā piecus gadus vecs un ir pārvietots uz mūsu arhīvu. Mēs neatjauninām arhīvu saturu, tāpēc var būt nepieciešams meklēt jaunākus avotus.
2017. gada 10. februāris 08:33
Mēs varam no Latvijas mācīties, kā sagaidīt savu laiku un izmantot savas ekonomiskās iespējas, šādu viedokli intervijā LNT pauda Igaunijas Valsts prezidente Kersti Kaljulaida, atbildot uz jautājumu, vai ir kādas jomas, kurās Igaunija var mācīties no Latvijas.
Vai Čārlzs III spēs iemantot tādu popularitāti kā viņa māte?
Vai ābolus, vīnogas, arbūzu un citus augļus varam droši ēst ar visām sēkliņām un kauliņiem?
Degvielu visbiežāk zog Rīgas reģionā
Kad mēs topam par vecu seksam? Atbild seksa koučs
Milānas modes nedēļa: "Prada" pelēko rutīnu izskaistina ar somiņām
«Piemēram, tagad Igaunijā vidējais ienākumu līmenis ir jau tik augsts, ka neviens, visticamāk, tur nevēlas būvēt rūpnīcu vienkārši tāpēc, ka grib ietaupīt izmaksas. Un droši vien, ka jūs iegūstat vairāk šāda veida investīciju, nekā būtu mūsu spēkos,» vērtēja Kaljulaida.
Viņa uzskata, ka Latvija izmanto savas iespējas šeit un tagad, savukārt Igaunijai tagad jāskatās uz citām iespējām, lai ekonomika turpinātu augt.
«Es nekādā veidā neredzu, ka Latvijai klājas sliktāk vai tā ir izdarījusi kaut ko sliktāk nekā Igaunija. Valstis ir citos attīstības ciklos.
Mēs neesam viena un tā pati valsts, un katrai valstij ir citas priekšrocības katrā laika posmā,» uzskata Kaljulaida.
Viņa redzot divas nācijas, kas ir veiksmīgi reformējušās, līdzīgi kā arī Lietuva un citas valstis Austrumeiropā. Valstis, kas veiksmīgi izgājušas cauri milzīgam transformācijas procesam - visas kopā. Paskatoties, ko esam izdarījuši 25 gados, viņas vērtējumā ir grūti atrast līdzīgus veiksmes stāstus, un tur mēs neatšķiramies nekādā veidā.
Komentējot bijušā Igaunijas Valsts prezidenta Tomasa Heindrika Ilvesa skatījumu, nelabprāt raksturojot trīs Baltijas valstis kā savā ziņā vienu vienību, pašreizējā Valsts prezidente norādīja, ka, ceļojot pa savām kaimiņvalstīm ap Baltijas jūru, redzot, ka visas šīs valstis ir ļoti līdzīgas uzskatos, tās ir ļoti līdzīgas arī pēc to ekonomiku lieluma globālā kontekstā.
«Jā, ja raugās reģionāli, tad mēs joprojām esam daudz mazāki nekā valstis ziemeļos. Bet, raugoties globāli, tā visa ir viena zona. Mums ir lielas priekšrocības, kad strādājam cieši kopā. Piemēram, mums ar Somiju ir plāni savstarpēji apmainīties ar digitālo informāciju tiešsaistē. Tas ir kaut kas, ko neatradīsit nekur citur. Vienlaikus Latvija un Igaunija sadarbojas, lai radītu platformu digitālajiem parakstiem abās valstīs. Atkal - jūs nekur citur kaut ko tādu neatradīsit,» piemērus minēja Kaljulaida.
Tas visā reģionā rada globālas priekšrocības. Jo vairāk mēs visi kopā uzlūkojam sevi kā lielāku vienību, jo labāk mums visiem, uzskata Igaunijas prezidente. Tāpēc trīs Baltijas valstu sadarbības formāts, ziemeļu-Baltijas «sešinieks», kā arī ziemeļu-Baltijas «astotnieks», pēc viņas domām, ir svarīgi sadarbības formāti.
«Bet, protams, Tomass Hendriks Ilvess kādreiz teica, ka neviens sevi nedēvē par «beniluksieti», un tieši tāpat mēs esam lietuvieši, latvieši un igauņi, mēs neesam baltieši - tur es viņam pilnīgi piekrītu,» atzina Igaunijas prezidente.
Runājot par Krieviju, viņa vērtēja, ka šī valsts nu jau globāli, bet pavisam noteikti Eiropā mēģina vienu pret otru sarīdīt visus. Krievija cenšas izmantot plaisas Eiropas vienotībā, padarīt tās lielākas, mēģina ietekmēt valsts demokrātiskos procesus un diskusijas. Pēc Kaljulaidas domām, labākais veids, kā cīnīties pret šiem mediju un komunikācijas elementiem, ir atklāti teikt, ka tie tiešām pastāv.
Viņa pauda nožēlu, ka pašlaik nevaram uzturēt normālas politiskās un ekonomiskās attiecības ar Krieviju. «Es ļoti gribētu, lai mūsu kaimiņvalsts dzīvotu līdzīgā vērtību telpā kā mēs un būtu ceļā uz kļūšanu par patiesu liberālo demokrātiju. Diemžēl tas tā nenotiek. Un mums vajag pieņemt, ka tas tā ir. Bet vienlaikus es uzskatu, ka Krievijai vajag sākt mainīties no iekšpuses, no turienes vajag nākt pirmajam solim. Sākt atkal respektēt savas starptautiskās saistības. Pirms tas notiek, es nedomāju, ka mums - nevienam no mums Eiropā - varētu būt ciešākas politiskās attiecības ar šo valsti,» teica Igaunijas prezidente.
Avoti: Putins vismaz nedēļu atpūtīsies
Saistībā ar mobilizāciju Krievijā, Nacionālās drošības padome apspriedusi robežas drošības jautājumus
Igaunijā nav ielaisti Krievijas un Izraēlas dubultpilsoņi
Mūžībā aizgājusi kādreizējā NEPLP vadītāja Aija Dulevska Cālīte
Krievijā protestos pret mobilizāciju aizturēti vairāk nekā 700 cilvēku
Aptauja: Vairāk nekā puse skolēnu dzimšanas dienā vēlas saņemt naudu
Krievijas sāktā kara dēļ SAB papildus nepieciešami vairāk nekā 460 000 eiro
Video Policija sākusi kriminālprocesu par uzraksta "Bolderāja" pārkrāsošanu Krievijas karoga krāsās
ISW: Atšķirīgie mobilizācijas nosacījumi Krievijas reģionos var saasināt spriedzi
Līdz šim mobilizācijas dēļ patvērumu Latvijā pieprasījuši divi Krievijas valstspiederīgie
Glābēji Rīgā palīdz no avarējušas automašīnas atbrīvot cietušo
Piektdien pēc satiksmes negadījuma uz Dienvidu tilta Daugavā ieplūdusi eļļa
Kola ienākumi pērn samazinājušies par 21 500 eiro
Energotaupības nolūkos Ādažu novadā nakts stundās izslēdz ielu apgaismojumu
Ungārija neatteikties no Šengenas vīzu izsniegšanas Krievijas pilsoņiem
Īrija izskatīs iespēju uzņemt Krievijas pilsoņus, kas bēg no mobilizācijas
Brīvdabas muzejā svinēs rudens saulgriežus
Galvaspilsētā notiks Miķeļdienai veltīti tirdziņi un radošās darbnīcas
Lietuva nedos patvērumu Krievijas pilsoņiem, kas bēg no mobilizācijas
Sestdien brīžiem skaidrosies un gaiss iesils līdz 16 grādiem
Brīvdienās Pētersalā, Andrejsalā un Vecmīlgrāvī varēs nodot bīstamos atkritumus
"Hy и kTo Torдa BpeT ceйчac?". Cпop o "cлyrax ЛeMбeprca" и ykpaиHe
ЖиTeли ЭcToHии пpиHялиcb ckyпaTb reHepaTopы пocлe oбpaщeHия Kaи Kaллac
Ha koHy - пepexoд B лиry ypoBHeM Bышe. ЧTo HyжHo зHaTb o MaTчe ЛaTBии пpoTиB AHдoppы
RUS TVNET B AHдoppe
"ПorpaHичHиk дoлro и coчyBcTBeHHo жeлaл yдaчи". KTo и kak ceйчac yeзжaeT из Poccии?
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa