lv lv ilo nl nl ilo fr lv lv lv lv lv mg lv lv lv nl lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv it lv lv th lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv it de en lv lv th lv lv pl
Pieteikt TAP slēgtās vides kontu
Tiesību akta projekta "Par valstij piekrītošā nekustamā īpašuma Leona Paegles ielā  19A-38, Cēsīs, Cēsu novadā nodošanu Cēsu novada pašvaldības īpašumā" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
Atsavināšanas likuma 42. panta pirmā daļa, 42.1 un 43. pants, 45. panta pirmā daļa un likuma “Par pašvaldībām” 15. panta pirmās daļas 9. punkts.
Ministru kabineta rīkojuma projekta “Par valstij piekrītošā nekustamā īpašuma Leona Paegles ielā  19A-38, Cēsīs, Cēsu novadā nodošanu Cēsu novada pašvaldības īpašumā” (turpmāk – Rīkojuma projekts) mērķis ir nodot bez atlīdzības valstij piekrītošo nekustamo īpašumu Leona Paegles ielā 19A-38 Cēsu novada pašvaldības īpašumā Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā (turpmāk – Atsavināšanas likums) noteiktajā kārtībā.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Vidzemes apgabaltiesas zvērināta notāre Kristīne Šapčenko 2020. gada 13. oktobrī taisījusi notariālo aktu “Par mantojuma lietas izbeigšanu”, kas reģistrēts aktu un apliecinājumu reģistrā Nr. 2283, ar kuru par bezmantinieku mantu atzīts dzīvokļa īpašums  Leona Paegles ielā 19A-38, Cēsīs, Cēsu novadā (nekustamā īpašuma kadastra Nr. 4201 900 1773).
Dzīvokļa īpašums ir ierakstīts Vidzemes rajona tiesas Cēsu pilsētas zemesgrāmatas nodalījumā Nr. 1215-38.
Valsts ieņēmumu dienests ar 2021. gada 17. februāra valstij piekritīgās mantas pieņemšanas un nodošanas aktu Nr. 022914 pieņēma valsts uzskaitē par bezmantinieka mantu atzīto dzīvokļa īpašumu Leona Paegles ielā 19A-38.
Valsts ieņēmumu dienests, kas pieņēma valstij piekritīgo mantu saskaņā ar Ministru kabineta 2013. gada 26. novembra noteikumu Nr. 1354 “Kārtība, kādā veicama valstij piekritīgās mantas uzskaite, novērtēšana, realizācija, nodošana bez maksas, iznīcināšana, un realizācijas ieņēmumu ieskaitīšana valsts budžetā” (turpmāk – Noteikumi Nr. 1354) 7. punktu, ir atbildīgs par mantas neskartību un saglabāšanu no tās pieņemšanas brīža līdz nodošanai realizācijai, nodošanai bez maksas vai iznīcināšanai.
Likuma “Par pašvaldībām” 21. panta pirmās daļas 17. punkts nosaka pašvaldības tiesības izlemt jautājumu par pašvaldības nekustamā īpašuma atsavināšanu, ieķīlāšanu vai privatizēšanu, kā arī par nekustamās mantas iegūšanu pašvaldības īpašumā.
Cēsu novada dome 2021. gada 4. martā pieņēma lēmumu Nr. 60 “Par valstij piekrītošā nekustamā īpašuma – dzīvokļa Nr. 38, Leona Paegles ielā 19A, Cēsīs, Cēsu novadā pārņemšanu Cēsu novada pašvaldības īpašumā”, lai pārņemtu dzīvokļa īpašumu un izmantotu to atbilstoši likumā „Par pašvaldībām” 15. panta pirmās daļas 9. punktā noteikto – palīdzības sniegšanai iedzīvotājiem dzīvokļa jautājuma risināšanai.
Cēsu novada pašvaldība rīkojuma projektā minēto nekustamo īpašumu izmantos pašvaldības funkciju īstenošanai, proti, palīdzības sniegšanai iedzīvotājiem dzīvokļa jautājuma risināšanai saskaņā ar vienu no šādiem likumiem:
"Par sociālajiem dzīvokļiem un sociālajām dzīvojamām mājām";
"Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju";
"Par palīdzību dzīvokļa jautājumu risināšanā", izņemot šā likuma III1 nodaļu “Dzīvojamo telpu izīrēšana kvalificētiem speciālistiem”.
Tādējādi rīkojuma projekts neparedz komercdarbības atbalsta sniegšanu Cēsu novada pašvaldībai.
Saskaņā ar Atsavināšanas likuma 4. panta pirmo daļu valsts mantas atsavināšanu var ierosināt, ja tā nav nepieciešama attiecīgajai iestādei vai citām valsts iestādēm to funkciju nodrošināšanai. Savukārt Ministru kabineta 2011. gada 1. februāra noteikumu Nr. 109 “Kārtība, kādā atsavināma publiskās personas manta” 12. punkts noteic, ka, lai noskaidrotu, vai atsavināmais valsts nekustamais īpašums nav nepieciešams citai valsts iestādei funkciju nodrošināšanai, ministrija noteiktā kārtībā iesniedz izsludināšanai Valsts sekretāru sanāksmē Ministru kabineta rīkojuma projektu par valsts nekustamā īpašuma atsavināšanu. Ja divu nedēļu laikā pēc Ministru kabineta rīkojuma projekta izsludināšanas, Valsts sekretāru sanāksmē valsts iestādes nepieprasa rīkojuma projektā minēto nekustamo īpašumu valsts pārvaldes funkciju nodrošināšanai, saskaņā ar Valsts pārvaldes iekārtas likumu, to var atsavināt likumā noteiktajā kārtībā.
Rīkojuma projekts paredz Cēsu novada pašvaldībai, pamatojoties uz Atsavināšanas likuma 42. panta pirmo daļu, nekustamo īpašumu izmantot pašvaldības autonomo funkciju īstenošanai – palīdzības sniegšanai iedzīvotājiem dzīvokļa jautājuma risināšanai.
Saskaņā ar Atsavināšanas likuma 2. pantā noteikto, Atsavināšanas likums regulē publiskas personas mantas atsavināšanas kārtību.
Saskaņā ar Atsavināšanas likuma 42. panta pirmo daļu, ja nekustamais īpašums vairs netiek izmantots pašvaldības autonomo funkciju īstenošanai, pašvaldība šo nekustamo īpašumu bez atlīdzības nodod valstij.
Atsavināšanas likuma 421. panta pirmā daļa noteic, ka valstij vai pašvaldībai piekrītošo nekustamo īpašumu, ievērojot normatīvajos aktos noteiktos ierobežojumus rīcībai ar piekritīgo nekustamo īpašumu un šā likuma 42. panta nosacījumus, var nodot īpašumā bez atlīdzības, ja valstij vai pašvaldībai piekrītošais nekustamais īpašums tiek ierakstīts zemesgrāmatā uz valsts vai pašvaldības vārda vienlaikus ar ieguvēja īpašuma tiesību nostiprināšanu uz attiecīgo īpašumu.
Noteikumu Nr. 1354 32.4. apakšpunkts noteic, ka saskaņā ar likumu “Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju” vai Publiskas personas mantas atsavināšanas likumu privatizācijai vai atsavināšanai nododamās valstij piekritīgās dzīvojamās mājas, valstij piederošās kopīpašuma daļas valsts un kādas citas personas kopīpašumā esošajās viendzīvokļa dzīvojamās mājās, dzīvokļu īpašumos un dzīvokļu īpašumus – attiecīgajai pašvaldībai īpašumā, pamatojoties uz Ministru kabineta rīkojumu.
Nekustamais īpašums tiek ierakstīts zemesgrāmatā uz valsts vārda Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas personā vienlaikus ar Cēsu novada pašvaldības īpašuma tiesību nostiprināšanu. Rīkojuma projekta 3. punkts paredz pilnvarot Cēsu novada pašvaldību parakstīt nostiprinājuma lūgumu īpašuma tiesību nostiprināšanai uz valsts vārda. Cēsu novada pašvaldībai, nostiprinot īpašuma tiesības zemesgrāmatā uz nekustamo īpašumu, vienlaikus ir jānostiprina zemesgrāmatā iepriekš minētie tiesību aprobežojumi, kā arī aizliegums atsavināt nekustamo īpašumu un apgrūtināt to ar lietu tiesību – hipotēku, izņemot gadījumu, ja nekustamais īpašums tiek ieķīlāts par labu valstij (Valsts kases personā), lai saņemtu Eiropas Savienības fondu atbalstu.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Izstrādes procesā izmantoto dokumentu, kas satur personas datus, apstrādes mērķis ir nodrošināt pilnvērtīgu Rīkojuma projekta par nekustamā īpašuma atsavināšanu atbilstības izvērtēšanu gan normatīvajiem aktiem, gan dokumentiem, tādējādi nodrošinot, ka tiek aizsargātas visu nekustamā īpašuma daļas atsavināšanā iesaistīto pušu tiesības. Dokumenti, kas satur personas datus, ir paredzēti šauram subjektu lokam – noteiktajiem saskaņošanas dalībniekiem, kas veic rīkojuma projekta un anotācijas vērtēšanu.
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Rīkojuma projekts attiecināms uz Cēsu novada pašvaldību, kā arī tās administratīvajā teritorijā esošajiem iedzīvotājiem, kuriem nepieciešama palīdzība dzīvokļa jautājumu risināšanā.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Rīkojuma projektā minēto valstij piekrītošo dzīvokļu īpašumu valsts pašvaldībai nodos bez maksas.
Projekta ietekme uz valsts budžetu nav paredzēta un izdevumi, kas saistīti ar nekustamā īpašuma pārņemšanu, tai skaitā īpašuma tiesību nostiprināšanu zemesgrāmatā tiks segti no Cēsu novada pašvaldības budžeta līdzekļiem.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Saskaņā ar Ministru kabineta 2009. gada 25. augusta noteikumu Nr. 970 “Sabiedrības līdzdalības kārtība attīstības plānošanas procesā” 5. punku institūcija piemēro sabiedrības līdzdalības kārtību arī to tiesību aktu projektu izstrādē, kas būtiski maina esošo regulējumu vai paredz ieviest jaunas politiskās iniciatīvas. Tā kā ar Rīkojuma projektu netiek mainīts esošais regulējums un netiek paredzēts ieviest jaunas politiskās iniciatīvas, tad sabiedriskās līdzdalības process netiek organizēts.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
1. Tiks veidota jauna institūcija
2. Tiks likvidēta institūcija
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
© Valsts kanceleja 2021
TAP portāla lietotāju atbalsta dienests
tālr.: 67082960, e-pasts: tap.atbalsts@mk.gov.lv