lv lv fr lv es es lv lv lt de it de lv lv lv lv de lv lv fr nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lt lv lv lv it lv it lv lv lv en lv de lv lv lt en lv lv lv en lv lv lv en sv lv en lv en en sv lv fr ceb lv en lv lv lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Vilma Delle (1892–1980), rakstniece. Dzimusi Rīgā, bērnību pavadījusi Ozolnieku pagastā. Strādājusi par skolotāju. Mācījusies tirdzniecības skolā. Studējusi Latvijas Mākslas akadēmijā. Studiju laikā V. Delle apmeklējusi literāros vakarus, kur iepazinusies ar J. Jaunsudrabiņu, K. Štrālu un citiem. Sevi literatūrā rakstniece pieteica Pirmā pasaules kara gados, kad žurnālos "Druva" un "Jaunības tekas" publicēti viņas dzejoļi. Latviešu literatūrā V. Delle zināma galvenokārt kā stāstu, noveļu un tēlojumu autore. Noteikti minams stāstu un noveļu krājums "Negantais nieks" (1936). Taču pirmā V. Delles publicētā grāmata bija domāta bērniem; tā ir pasaku luga "Daris, Varis, Maris" (1934). Tai seko grāmata "Laimona kāposti", arī domāta mazajiem lasītājiem, bet pēc gada – luga jaunatnei "Bērnu bērni" (1935), kuru 1939. gadā uzveda Latvijas Nacionālais teātris. Otrā pasaules kara gadi rakstnieces literāro darbību pārtrauca ilgu laiku. Viņa rakstīt atsāka tikai 1956. gadā. Pēc kara iznākušas septiņas bērnu grāmatas, no kurām vispopulārākā ir "Dižais buciņš" (1970).
Dzimusi galdnieka ģimenē Rīgā. Bērnību pavadījusi Ozolnieku pagasta "Mušķos".
Laulājusies ar skolotāju Jēkabu Delli, dēls Māris.
1913: pirmā publikācija – dzejolis "Ņēmējam" žurnālā "Druva" (9. nr.).
1929: pirmais nozīmīgais stāsts – "Dižais buciņš" žurnālā "Daugava" (3. nr.).
Pēc 1953: atsākusi literāro darbību.
"Daris, Varis un Maris" (1934)
Radiolugu cikls "Ints un Ziedīte" (1938)
"Parādi man pasauli" (1957)
"Uz jauno māju" (1958)
"Par zēnu, kas nenoslīka" (1960)
"Incis, Mincis un vēl trīs" (1984)
Par stāstu un noveļu krājumu "Negantais nieks"
"Ja nemaldāmies, ši Ir jaunās rakstnieces pirmā grāmata, lai gan Vilma Delle raksta Jau gadus astoņus, publicēdama savus stāstus galvenā, kārtā žurnālā Daugava. Kritika līdz šim viņu maz Ievēroja, viņa it kā nozuda aicināto un neaicināto rakstītāju barā. Un tomēr jāsaka, ka Delle — cik var spriest pēc viņas pirmajiem stā stiem - pelna lielāku uzmanību. Viņas stāstu temati, lai gan tajos nav skartas ievērojamas sabiedriskas problēmas, toties pārseidz ar spēcīgu, dramatisku izvedumu un brīnumjauku, krāsainu, gluži latvisku valodu, kas savā ekspresijā, izteiksmībā dažkārt iet pāri pat vajadzīgās nepieciešamības robežām. Šai ziņā Vilmai Dellel daudz līdzības ar nelaiķi Jāni Ezeriņu, un ne par velti viņa pati likusi savas grāmatas tituli kā moto ievērojamā novelista vārdus: "Kaut kur, lūk, iekšā guļ tāda nagla, tāda Ierūsējusi nagla, ka tev Ir Dievam kauns atzīties." Kopējs ar Ezeriņu viņai ir ne tikai stils un rakstības maniere, piem. rotaļāšanos ar zīmīgiem izteicieniem, skaistiem, īpatnējiem vārdiem, negaiditiem salīdzinājumiem un vēl negaidītākiem pārlēcieniem, bet vēl vairāk tas iekšējais ugunīgais, kas daudzus viņas stāstus padara īstus, patiesus, ne galvā sadomātus."
K.Z. Vilmas Delles "Negantais nieks". Brīvā Zeme, Nr.283 (12.12.1936)
"Mākslinieciski nozīmīgs ir stāstu un noveļu krājums "Negantais
nieks" (1936). Tajā savdabīgi, psiholoģiski niansēti atsegti raksturi,
akcentēti ētiskie principi, sulīga, gleznaina valoda."
Māra Daneberga. Latviešu rakstniecība biogrāfijās. Rīga, Zinātne: 2003.
"Delle ir tipiska lauku dzīves tēlotāja mūsu literatūrā. Viņas stāstos par lauku individuālo un kolektīvo darbu ir krāsains kolorīts, bagātīgi izmantota tautas valoda un folklora."
Ilgonis Bērsons. Padomju Latvijas rakstnieki. Liesma, 1976, 101.
V. Delles darbi priecē ar tīru, labskanīgu, bagātu valodu, ko pozitīvi vērtējis pat valodnieks Jānis Endzelīns, jaušama latviešu folkloras ietekme. Viņas grāmatās atklājas it kā jauna cilvēka skatījums uz dzīvi, lai gan rakstniece lielāko daļu darbu rakstījusi, būdama vairs ne ļoti jauna.
Hilda Vīka - Draudzene
Ģ. Odiņa Tirdzniecības skola
Martas iela 5, Rīga
O. Krotovas sieviešu ģimnāzija
Ģ. Odiņa Tirdzniecības skola
Martas iela 5, Rīga
Skolotāja latviešu bēgļu bērnu skolā.
Latvijas Padomju rakstnieku savienība
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.