lv lv fr lv es es lv lv lt de en ru lv lv lv eu lv ru lv lv ru lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de en lt lv lv eu lv et lv pam lv de lv lv lv lt en lv en lv en lv en lv en lv en lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv de lv lv lv en lv lv en lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Aleksandra Fokina (1884–1972) – Krievijā dzimusi balerīna un horeogrāfe, bez kuras nebūtu iedomāja klasiskā baleta attīstība Latvijā. Izglītību ieguvusi Pēterburgas Ķeizariskajā teātra skolā, Krievijā strādājusi Marijas teātrī kā soliste un pirmā soliste, bijusi Troickas miniatūru teātra primabalerīna. 1925. gada 21. augustā parakstījusi līgumu ar Latvijas Nacionālās operas direktoru Teodoru Reiteru, kļūstot par Latvijas Nacionālās operas primabalerīnu. Savā pedagoģiskajā un mākslinieciskajā darbībā strikti ievērojusi krievu klasiskās skolas izstrādāto metodiku, neatlaidīgi strādājot pie klasiskās dejas stila un tehnikas izkopšanas. Latvijas Nacionālajā operā darbojusies kā baletmeistare, prīmabalerīna un pedagoģe, iestudējusi 18 baletus, kuru vairums nāca no Pēterburgas Marijas teātra zelta repertuāra. Skolojusi daudzus desmitus audzēkņu, kuri vēlāk kļuva par slaveniem dejotājiem, pedagogiem un baletmeistariem.
1906: laulībā ar vīru Aleksandru Fokinu piedzima pirmais dēls Ļevs.
1938: pēc vīra nāves ar ģimeni devās uz Ņujorku, kur savā baleta studijā nostrādāja līdz pat 85 gadu vecumam.
1925: Maskavā parakstījusi līgumu ar Latvijas Nacionālās operas direktoru Teodoru Reiteru un atbraukusi uz Rīgu, kļūstot par Latvijas Nacionālās operas primabalerīnu.
1926: tiek uzvesta pirmā izrāde uz Latvijas Nacionālās operas skatuves – Pētera Čaikovska balets "Gulbju ezers".
1931: piedzīvojusi vienu no savām pēdējām uzstāšanās reizēm ar “Mirstošā gulbja” dejojumu, godinot Annas Pavlovas piemiņu. Kritiķi šo priekšnesumu vērtējuši kā emocionāli satriecošu un formā nevainojamu.
Par Aleksandras Fokinas darbību baletā
"Pirmām kārtām, viņa bija izpelnījusies atzinību kā augstas klases klasiskā balerīna. Kaut gan agrāk viņa arī nebija nodarbojusies ar baleta izrāžu iestudējumiem, tomēr viņai piemītošā mākslinieciskā intuīcija un ritmiskās precizitātes izjūta kļuva par viņas panākumu ķīlu šajā radošajā darbā. Vēlāk, gadiem ritot, parādījās arī zināma rutīna. Viņa necentās iet pastāvīgu ceļu un radīt savas, īpašas horeogrāfiskās kompozīcijas, bet atdarināja pašu labāko no tā, ko bija redzējusi un dejojusi pati."
Brants, Georgs. Latviešu balets. Rīga: Tāle, 1937, 12. lpp.
Marta Alberinga - Skolniece
Pēterburgas Ķeizariskā teātra skola
Beigusi Pēterburgas Ķeizarisko teātra skolu.
Theatre Square 1, Saint Petersburg
Bijusi Marijas teātra soliste.
Theatre Square 1, Saint Petersburg
Bijusi Marijas teātra pirmā soliste.
S. Djagiļeva “Krievu sezonās Parīzē’’
Strādājusi par Troickas miniatūru teātra primabalerīnu.
Aleksandras Fjodorovas privātā baletstudija
Vadījusi privāto baletstudiju Rīgā, Jēkaba ielā 16.
Aspazijas bulvāris 3, Rīga
Vadījusi studiju Latvijas Nacionālajā operā.
Aspazijas bulvāris 3, Rīga
Parakstot līgumu ar Latvijas Nacionālās operas direktoru Teodoru Reiteru, kļuva par operas primabalerīnu.
Kā baletmeistare darbojusies Kauņā.
Pedagoģe privātā baletskolā Ņujorkā.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.