lv lv lv lv lv eo lv lv ro lv fr sl lv eo lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv en lv lv en lv lv lv lv lv lv en lv lv en lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv en lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv en lv lv lv lv en fr ro lv en lv eo sl lv nl lv en ru lv lv lv lv en fr ro lv en lv eo en sl lv nl lv en ru lv es lv fr lv en lv en hbs_lat lv lv en en nl lv lv en en de lv lv en en en lv lv en en nl lv lv lv lv lv en en pt lv lv es en en pl lv lv en en lv lv lv en en fr lv lv fi en
Pētījumi par sociālo uzņēmējdarbību Latvijā - SUA
Kā iegūt sociālā uzņēmuma statusu?
Sociālajai uzņēmējdarbībai ir arvien lielāka nozīme sociālekonomisko problēmu risināšanā. Tā ir ieguvusi atzinību Latvijā starp politiķiem, akadēmiķiem un sociālajiem uzņēmējiem. Līdz ar sociālās uzņēmējdarbības jomas attīstību Latvijā šī tēma kļuvusi par intereses objektu vietējo pētnieku vidū. Esam vienuviet apkopojuši mūsu redzeslokā nonākušos pētījumus kopš 2017. gada par sociālo uzņēmējdarbību, kuri būs īpaši saistoši sociālo zinātņu studentiem un pašiem sociālajiem uzņēmējiem.
1. Kristīne Casno, Biruta Sloka “Sociālie uzņēmumi — gudrs, bet pagaidām nenovērtēts risinājums krīzes situāciju pārvarēšanai” (2021)
Krīžu un pandēmiju gadījumos, piemēram, Covid-19 situācijā, daži sociālie uzņēmumi spēja pielietot inovācijas un veiksmīgi adaptēties, bet citi piedzīvoja nenoteiktību un grūtības nodrošināt uzņēmuma dzīvotspēju. Sociālie uzņēmumi ir vairāk neaizsargāti nekā jebkad. Tomēr tie darbojas kā nenovērtējami pakalpojumu un tik ļoti nepieciešamās palīdzības sniedzēji sociālā riska grupām. Ņemot vērā dubulto pienesumu, ko tie spēj sniegt, sociālie uzņēmumi ir pelnījuši ievērojami lielāku atbalstu no valsts puses nekā komerciālie uzņēmumi. Neraugoties uz sociālo uzņēmumu nozīmīgo potenciālu Covid-19 radīto izaicinājumu mazināšanā sabiedrībā, Latvijā pagaidām sociālie uzņēmumi ir nenovērtēti. Valsts mērogā vajag atkārtoti izvērtēt nepieciešamību ieviest vairāk pilnveidotas, plašākas atbalsta sistēmas sociālās uzņēmējdarbības sektoram, kas garantētu augstu atdevi, veidojot fiziski un garīgi veselīgāku, kā arī ekonomiski spēcīgāku sabiedrību.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
2. Lāsma Līcīte-Kurbe, Linda Groma “Evaluation of social enterprise status criteria in Latvia” (2021)
Sociālo uzņēmumu skaitam Latvijā ir tendence pieaugt, tomēr vienlaikus lielam skaitam uzņēmumu nav piešķirts sociālā uzņēmuma statuss vai arī pretendenti atteikušies no statusa piešķiršanas. Pētījuma mērķis bija analizēt sociālā uzņēmuma statusa piešķiršanas kritērijus Latvijā. Pētījums atklāja, ka sociālās ietekmes definēšana un mērīšana ir galvenās problēmas, ar kurām saskaras sociālie uzņēmēji, lai iegūtu sociālā uzņēmuma statusu. Jautājums par peļņas nesadalīšanu ir diskutējams, jo potenciālie sociālie uzņēmēji ir nav pietiekami motivēti pieteikties sociālā uzņēmuma statusa saņemšanai, kā arī saskaras ar problēmām piesaistīt investorus.
Plašāki pētījuma rezultāti pieejami ŠEIT.
3. Lāsma Līcīte-Ķurbe, Dana Gintere “Analysis of Financial Support Instruments for Social Enterprises in Latvia” (2021)
Sociālajiem uzņēmumiem ir pozitīva ietekme uz ilgtspējīgu attīstību, un tie ir kļuvuši par nozīmīgu instruments sociālo problēmu risināšanā (īpaši lauku apvidos), jo valsts un pašvaldības vieni paši nevar atrisināt visas šādas problēmas. Lai veicinātu sociālās uzņēmējdarbības attīstību, Latvijā ir ieviesti vairāki atbalsta instrumenti sociālajiem uzņēmumiem, tostarp nodokļu atvieglojumi, priviliģētie iepirkuma līgumi, dotācijas, kā arī nemonetārie atbalsta veidus. Tomēr sociālie uzņēmēji bieži norāda, ka atbalsts no valsts un pašvaldībām ir nepietiekams, savukārt Sociālā uzņēmuma likumā noteiktie atbalsta instrumenti netiek plaši izmantoti. Pētījuma mērķis ir analizēt valsts un pašvaldību atbalsta instrumentus sociālajiem uzņēmumiem Latvijā.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
4. Lāsma Līcīte-Ķurbe, “Valuable insights into consumer values: the case of Latvian social enterprises” (2021)
Pētījuma mērķis irdentificēt specifiskus vērtību segmentus Latvijas patērētāju vidū sociālo uzņēmumu produktiem un pakalpojumiem, lai sniegtu praktiskus ieteikumus uz patērētājiem orientētu mārketinga stratēģiju īstenošanai un efektīvākiem komunikācijas modeļiem, pamatojoties uz padziļinātu izpratni par mērķauditorijas vērtību izpratni.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
5. Kristīne Casno, Daina Šķiltere, Biruta Sloka “Ceļā uz spēcīgāku sociālo ekonomiku Latvijā – praktiski ieteikumi, kā novērst informatīvās plaisas un veicināt sociālo ekonomiku” (2021)
Sociālā uzņēmējdarbība ir kļuvusi par globālu kustību, kas cer cīnīties ar dažādām sociālām un ekonomiskām problēmām. Sociālie uzņēmumi apvieno sociālo misiju ar saimniecisko darbību un bieži vien savu sociālo ietekmi un ekonomiskos mērķus sasniedz ar ierobežotiem resursiem, tāpēc izpratne par mārketinga mērķiem piešķirto finanšu efektīvu izmantošanu ir ļoti vērtīga, bet iztrūkstoša. Sociālie uzņēmumi arī Latvijā kļūst arvien vairāk atzīti un pētīti, tomēr mārketinga aspekti nav daudz analizēti, tāpēc tie ir nozīmīgi sociālās ekonomikas stiprināšanai Latvijā. Pētījuma mērķis ir turpināt pētīt efektīvākās informatīvās stratēģijas, lai novērstu iepriekš identificētās informatīvās nepilnības par sociālo ekonomiku Latvijas sabiedrībā.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
1. Kristīne Casno, Daina Šķiltere, Biruta Sloka “Marketing Communications of Latvian Social Enterprises from a Consumer Perspective: Practical Suggestions for Improvement” (2020)
Šī pētījuma mērķis ir divējāds – veicināt sociālo uzņēmumu izpratni par mārketingu, sniedzot patērētāju skatījumu uz sociālo uzņēmumu radīto saturu, lai tie varētu labāk izprast savas stiprās un vājās puses, kā arī izveidot atskaites punktu attiecībā uz pašreizējo situāciju, lai varētu salīdzināt un novērtēt uzlabojumus sociālo uzņēmumu mārketingā nākotnē un, ja nepieciešams, sniegt uz faktiem balstītus pierādījumus, kas palīdzētu sociālajiem uzņēmumiem lūgt atbalstu no valsts iestādēm.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
2. Kristīne Casno, Daina Šķiltere, Biruta Sloka “Who are the drivers of socially responsible consumption in Latvia? The profile of regular consumers of Latvian social enterprise products and services” (2020)
Šī inovatīvā pētījuma mērķis ir apzināt Latvijas sociālo uzņēmumu regulāro patērētāju profilu, lai palīdzētu Latvijas sociālajiem uzņēmumiem pieņemt uz patērētājiem orientētus uzņēmējdarbības lēmumus un veidot atbilstošas mārketinga stratēģijas. Šis pētījums ir arī nozīmīgs pirmais solis ceļā uz to, lai apzinātu sociāli orientētu patērētāju raksturojumu.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
3. Evija Anca, Biruta Sloka “Social entrepreneurship and employment challenges of persons with mental disabilities” (2020)
Attīstītajās valstīs ir uzkrāta vērtīga pieredze, kā cilvēkus ar invaliditāti iekļaut sabiedrībā: iesaistīt viņus dažādās aktivitātēs un ļaut viņiem sevi apzināties kā sabiedrībai vērtīgus cilvēkus. Arvien vairāk akadēmisko pētījumu ir veltīti šiem aspektiem, kā arī tiek izstrādāta valsts politika, lai radītu un atbalstītu sociālo uzņēmējdarbību. Pētījuma mērķis ir analizēt atklājumus un labo praksi cilvēku ar garīga rakstura traucējumiem nodarbinātības jomā vairākās valstīs un analizēt situāciju un iespējamo attīstību cilvēku ar garīga rakstura traucējumiem nodarbinātības jomā Latvijā.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
4. Starptautiskās zinātniskās konferences “Sociālās zinātnes reģionālajai attīstībai 2020” materiāli
Konferencē “Sociālās zinātnes reģionālajai attīstībai 2020”, kas norisinājās 2020. gada 9. – 10. oktobrī, tika apskatīti vairāki pētījumi par sociālo uzņēmējdarbību Latvijā:
Kristīne Casno, Biruta Sloka, Daina Šķiltere “Konkurētspēja un atpazīstamība: kristikie faktori sociālās uzņēmējdarbības tālākai attīstībai Latvijā”
Linda Groma, Lāsma Līcīte-Ķurbe “Sociālās uzņēmējdarbības teorijas vides kontekstā”
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
1. Kristīne Casno, Daina Šķiltere, Biruta Sloka “Factors that motivate Latvian consumers to purchase products and services from social enterprises in Latvia: the case of socially responsible consumption” (2019)
Pētījuma mērķis ir izpētīt dažādu faktoru nozīmi, kas motivē Latvijas patērētājus iegādāties produktus un pakalpojumus no sociālajiem uzņēmumiem, lai sniegtu praktiskus ieteikumus un rekomendācijas Latvijas sociālajiem uzņēmumiem, kas ļautu tiem uzlabot savu darbību. Galvenā pētījumā izmantotā metode ir kvantitatīvs pētījums, izmantojot Latvijas patērētāju tiešsaistes aptauju.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
2. Kristīne Casno, Daina Šķiltere, Biruta Sloka “The Information Channels that Matter: the Case of Social Enterprise Customers in Latvia” (2019)
Lai sociālo uzņēmumu mārketinga komunikācija būtu efektīva, ir nepieciešama izpratne ne tikai par informācijas kanāliem, kas ir visefektīvākie, bet arī par to, kādas ir klientu preferences attiecībā uz informācijas kanāliem, no kuriem viņi vēlētos saņemt informāciju. Pētījuma mērķis: izpētīt Latvijas sociālo uzņēmumu klientu preferences attiecībā uz dažādiem informācijas kanāliem. Pētījuma metodes: zinātnisko publikāciju analīze, iepriekš veikto pētījumu rezultātu analīze, Kristīnes Casno veiktā sociālo uzņēmumu klientu aptauja.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
1. Lāsma Līcīte-Ķurbe, Social entrepreneurship and social innovation: theoretical discourse” (2018)
Starptautiskā akadēmiskā interese arvien vairāk attīstās ap vairākiem savstarpēji saistītiem jēdzieniem, kas pēc būtības ietver divas šķietami pretrunīgas dimensijas: sociālo un ekonomisko. Starp tām visvairāk visredzamākie ir sociālās uzņēmējdarbības un sociālās inovācijas jēdzieni, kas ir cieši saistīti. Pētījuma mērķis ir noskaidrot saikni starp sociālās inovācijas un sociālās uzņēmējdarbības jēdzieniem, kā arī to, kā sociālā inovācija un sociālā uzņēmējdarbību.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
1. Lukjanska, R., Kuznecova, J., Cirule, I. “The development of social entrepreneurship in Latvia: the role of municipalities, International Journal of Business and Globalization” (2017)
Ļoti svarīgs ir dialogs starp sociālajiem uzņēmumiem, kas tiek uzskatīti par pārmaiņu veicinātājiem, un pašvaldībām, kas veicina vietējo attīstību. Šī raksta mērķis ir analizēt sociālo uzņēmumu fenomena pašreizējo situāciju Latvijas pašvaldībās un noteikt atbalsta mehānismus, ko pašvaldības var sniegt sociālajiem uzņēmumiem. Tiek uzsvērts, ka Latvijas pašvaldībām ir ierobežota izpratne par sociālo uzņēmumu būtību un kritērijiem, kā arī nepietiekami atbalsta mehānismi. Pēdējiem ir liela nozīme attiecībā uz sociālajiem uzņēmumiem, lai gan tie Latvijas kontekstā vēl nav pietiekami izpētīti.
Ar pētījumu iespējams iepazīties ŠEIT.
Atskats no sociālo uzņēmēju, nevalstisko organizāciju un pašvaldības pārstāvju tikšanās Talsu novadā septembris 28 2022
Jauns savstarpējās sadarbības un mācīšanās tīkls Zviedrijas un Baltijas valstu sociālajiem uzņēmējiem septembris 26 2022
Iepazīsti Pārmaiņu akadēmijas dalībnieku attīstītās idejas! septembris 19 2022
KONSULTĀCIJAS PAR SOCIĀLO UZŅĒMĒJDARBĪBU
Kas pašvaldību pārstāvjiem un darbiniekiem būtu jāzina par sociālo uzņēmējdarbību?
10 biežāk uzdotie jautājumi par sociālo uzņēmējdarbību
Biedrība “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta iela 13, Rīga, LV-1010
Biedrība “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta iela 13, Rīga, LV-1010
Šī tīmekļa vietne izmanto sīkdatnes – nelielas teksta datnes, kuras tiek saglabātas jūsu datorā vai mobilajā ierīcē, kad jūs atverat vietni. Lai uzzinātu vairāk, spied šeit.
Saņem jaunumus e pastā!
Biznesa eksperte un praktiskā radošuma trenere, biedrības “Zinis” vadītāja
Vitai Brakovskai ir 10+ gadu darba pieredze valsts un pašvaldību jomā, 9+ gadu starptautiska pieredze radošās domāšanas rosināšanā Baltijā un NVS, 18+ gadu praktiska pieredze darbā ar NVO cilvēkresursu attīstību, 1000+ pasākumu vadīšana indivīda uzņēmējspēju aktivizēšanai. Vita pilda Latvijas tautsaimniecībai būtisku sociālu funkciju – sniedz konsultatīvu atbalstu ideju autoriem, jauniešiem un jaunajiem uzņēmējiem, palīdzot tiem “testēt” savas idejas un veidot “ceļa karti” idejas sekmīgākai īstenošanai. Vitas atziņa: „Uzskatu, ka Latvija joprojām ir Iespēju zeme ikvienam, kas ir gana drosmīgs, lai ļautu izpausties savam „radošajam Džinam” un atmestu „kāpņu telpas” sindromu. Kombinējot izglītību un uzņēmību, ikviens var nokļūt tur, kur citi vēl tikai sapņo nokļūt!  Novēlu ikvienam piedzīvot „uzvaras garšu”, atļaujoties dažkārt domāt un darīt CITĀDI – tādejādi iegūstot brīvību pār saviem darbiem un lēmumiem!”
Latviešu pārmaiņu līderis Eiropā, Āzijā un Āfrikā, Globālās sociālo pārmaiņu ekosistēmas “Make Room” Eiropas pārstāvniecības direktors
Kopš 2014. gada Miks Celmiņš vada Eiropas Komisijas atbalstītus projektus lauku reģionos Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Minētajos reģions Miks kopā ar pasaules ietekmīgākajiem sociālajiem uzņēmējiem un organizācijām ir attīstījis un realizējis vairāk nekā 35 starptautiskus mobilitātes projektus, kur ar sociālo inovāciju palīdzību tiek risinātas sabiedrībai nozīmīgas problēmas. Izstrādātie projekti veicina lauku reģionu attīstību tādās sfērās kā lauksaimniecība, izglītība, veselība, nevienlīdzības mazināšana un sociālās uzņēmējdarbība. 2015. gadā Miks bija viens no līdzdibinātājiem Eiropas Savienības Globālajai sociālo pārmaiņu ekosistēmai “Make Room”, kas kopš 2017. gada ir paplašinājusies un darbojas arī Latvijā, Itālijā, Rumānijā, Indijā un Nigērijā. Šobrīd viņš vada “Make Room” Eiropas pārstāvniecības, kā arī ir “Make Room” iniciatīvas “Changemakers’ Room” globālo un Āfrikas forumu priekšsēdētājs. 2016. gadā Miks tika apbalvots ar Pasaules Ekonomikas foruma balvu “Iconic Leaders in Social Empowerment”, kā arī  2017. gadā tika izvēlēts starp 8000 pieteikumiem kā viens no 50 Eiropas Savienības – Āzijas jaunajiem līderiem “zem 30”.
Sociālā uzņēmuma “goodbag” dibinātājs un izpilddirektors, Austrija
Christoph Hantschk ir ekonomists un sociālais uzņēmējs. Apgūstot uzvedības ekonomiku Vīnes Universitātē un Jaunajā Dienvidvelsas universitātē Sidnejā, viņš savu karjeru sāka vairākos tradicionālajos un arī start-up uzņēmumos, tomēr viņa sapnis vienmēr ir bijis radīt pozitīvu ietekmi sabiedrībā. Sekojot savam aicinājumam, Christoph pameta ikdienas darbu un sāka veltīt laiku un enerģiju, lai risinātu mūsdienu sociālās un ekoloģiskās problēmas. Savā sociālajā uzņēmumā “goodbag” viņš liek lietā uzvedības ekonomikā apgūtās zināšanas, lai radītu platformu, kas motivē sabiedrību saudzēt vidi. Christoph atzīst, ka laiks kopš “goodbag” dibināšanas ir kā brauciens pa atrakciju kalniņiem ar daudz kritieniem, bet vienmēr uz priekšu.
“Cēsu Jaunās pamatskolas” direktore
“Cēsu Jaunās pamatskolas” mērķis ir kvalitatīvas un mūsdienīgas pirmsskolas un pamatizglītības pieejamība reģionā, ārpus galvaspilsētas. Mācību pieeja un īpaši izveidotā vide radīta tā, lai izglītība būtu pieejama jebkuram bērnam, neatkarīgi no viņa spējām, vajadzībām vai personiskajām īpašībām, un ikviens varētu sasniegt savu augstāko iespējamo rezultātu. Skola piedāvā arī izglītojošus pasākumus gan vecākiem, gan speciālistiem, kas ikdienā strādā ar bērniem, kā arī skolas pārstāvji aktīvi iesaistās publiskās diskusijās par šodienas izglītības kvalitāti, iespējām to pilnveidot, rosina speciālistu un sabiedrības iesaisti pārmaiņu realizēšanā izglītībā. “Cēsu Jaunā pamatskola” veidojas par sociāli aktīvas kopienas centru, tādējādi radot pozitīvas pārmaiņas arī vietējā sabiedrībā. Agnese Pilsuma ar savu pieredzi un zināšanām skolai pievienojās 2017. gadā. Viņa redz, ka “Cēsu Jaunā pamatskola” pastāvēs, kamēr ģimenēm šāda izglītības pieeja būs nepieciešama.
“KK Original Design” idejas autors, uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
“KK Original Design” uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
SIA “KK Original Design” ir sociālais uzņēmums, kas rada speciālus pārvietošanās palīglīdzekļus cilvēkiem ar kustību traucējumiem. Absolvējot Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskolu, Valters Krētainis izstrādāja kvalifikācijas darbu “Solis pa solim”, radot rāpuli – pārvietošanās palīglīdzekli bērnam ar cerebrālo trieku, uz kā pamata arī tika dibināts jaunais sociālais uzņēmums. Valters to vada kopā ar draugu – uzņēmuma līdzdibinātāju Ģirtu Tomu Klampi. Ar savu darbu jaunieši vēlas ne vien atvieglot dzīvi cilvēkiem ar kustību traucējumiem, bet arī veicināt sabiedrības izpratni par šo cilvēku dzīvesveidu. Šobrīd uzņēmums piedāvā produktu sēriju “Solis pa solim”, kas sevī ietver trīs funkcionālā dizaina palīglīdzekļus – “CitronŠķēle”, “CitronPuse” un “Rāpulis”. Ierīces ir košas, atraktīvas savā veidolā, piemērotas patstāvīgiem treniņiem gan mājas apstākļos, gan terapijas nodarbībās.
Zvanu centra “Sonido” dibinātāja un sociālā projekta “Parunāsim” izveidotāja
Zvanu centrs “Sonido” ir sociāls uzņēmums, kas nodrošina darba vietas sociālā riska grupām, sniedzot klientiem uzziņas vairākās valodās. Zvanu centra peļņa tiek novirzīti sociālajam projektam „Parunāsim?”, kas piedāvā vientuļiem cilvēkiem iespēju zvanīt pa speciāli izveidotu tālruni 26564564 un tikt uzklausītiem. “Ikdienā strādājot zvanu centrā, vairākkārt nācies saskarties ar situāciju, kad cilvēki, zvanot uz informatīvo tālruni, patiesībā zvana nevis, lai iegūtu informāciju, bet gan, lai parunātos, justos sadzirdēti un uzklausīti. Ir bijuši gadījumi, kad cilvēki pat atliek konkrētu naudas summu, lai piezvanītu un parunātos pa “Sonido” maksas tālruni. Tā arī radās ideja par “Parunāsim?” – bezmaksas sarunu, kur ikviens var būt uzklausīts, saņemot apliecinājumu, ka katra saruna ir svarīga. Turklāt saruna ir pamats gan mūsu emocionālajai, gan fiziskajai pašsajūtai. Šī vieglā saziņas forma ir jāizmanto, jo tas ir efektīvākais veids, kā, izrunājot savas problēmas, iespējams gūt emocionālo labsajūtu un būt patīkamam līdzcilvēkam” – Inga Muižniece.
Sociālā uzņēmuma “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ līdzdibinātājs, Rumānija
Andrei M. Georgescu ir “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ veiksmes atslēga. “MBQ” ir sociālais uzņēmums, kas radījis jaunu nozīmi tradicionālajām romu tautības amatprasmēm un ievērojami cēlis šīs etniskās minoritātes dzīves līmeni Rumānijā. Paralēli darbam “MBQ” Andrei ir konsultējis vairākus sociāli orientētus uzņēmumus Eiropā par to, kā veidot sadarbības starp tradicionālajiem un sociālajiem uzņēmumiem, radot pievienoto vērtību abiem tirgiem.
Start-up eksperts, “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs
Ernests Štāls ir uzņēmējs, start-up vides eksperts un aktīvists. Somijas akseleratora rīkotajā pasākumā “Startup Sauna” 2016. gadā Ernesta start-up projekts “Dripit.io” tika izvēlēts kā akseleratora “supervaronis” un ieguva 100 000 eiro investīciju no somu riska kapitāla fonda “Superhero Capital”. Ernests ir arī viens no jaunuzņēmumu iedvesmas konferences “TechChill” organizatoriem, jauno tehnoloģiju koprades telpas “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs.
Fions Dobins /Fionn Dobbin/
Rīgas Ekonomikas augstskolas lektors, sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs
Fions Dobins ir dizaina konsultāciju uzņēmuma “AGE5” un sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs. Kā inovāciju dizaineris un radošais konsultants viņš ir strādājis ar vairāk kā 30 dažādiem zīmoliem, tajā skaitā General Motors, BASF and ADIDAS. Jau vairāk kā 10 gadus darbojoties arī sociālā biznesa nozarē, Fions ir Baltijas valstīs ir izveidojis akseleratoru, attīstījis “Grameen Creative Lab” and “Yunus Social Business” sociālās uzņēmējdarbības pasākumus un darba grupu formātus. Viņš vienlaikus arī pasniedz lekcijas par radošo domāšanu un sociālo uzņēmējdarbību vairākās vadošajās biznesa skolās visā pasaulē.