lv lv ilo nl nl ilo fr lv lv lv lv lv mg lv lv lv nl lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv th lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv sl lv lv cy lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv it de en lv lv th lv lv pl
Pieteikt TAP slēgtās vides kontu
Tiesību akta projekta "Par valsts nekustamā īpašuma “Lielbliešķi”, Lēdurgas pagastā, Siguldas novadā, pārdošanu" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma 4.panta pirmā un otrā daļa, 5.panta pirmā daļa.
Projekts paredz, ievērojot Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā (turpmāk - Atsavināšanas likums) ietverto tiesisko regulējumu, atļaut valsts akciju sabiedrībai „Valsts nekustamie īpašumi” (turpmāk - VNĪ) pārdot izsolē valsts nekustamo īpašumu “Lielbliešķi”, Lēdurgas pagastā, Siguldas novadā, kas nav nepieciešams valsts pārvaldes funkciju nodrošināšanai saskaņā ar Valsts pārvaldes iekārtas likumu.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Izstrādātais Ministru kabineta rīkojuma projekts saskaņā ar Atsavināšanas likuma 4. panta pirmo un otro daļu, 5.panta pirmo daļu, paredz atļaut VNĪ pārdot izsolē valsts nekustamo īpašumu “Lielbliešķi” (nekustamā īpašuma kadastra Nr. 6656 002 0880) - zemes vienību (zemes vienības kadastra apzīmējums 6656 002 0079) 12,5 ha platībā – “Lielbliešķos”, Lēdurgas pagastā, Siguldas novadā, kas ierakstīts zemesgrāmatā uz valsts vārda Finanšu ministrijas personā Rīgas rajona tiesas Lēdurgas pagasta zemesgrāmatas nodalījumā Nr.100000615997, lēmuma datums: 21.07.2021.
Zemes vienība (zemes vienības kadastra apzīmējums 6656 002 0079) (turpmāk arī – zemes vienība) atdalīta no nekustamā īpašuma “Bliešķi” (kadastra Nr.6656 002 0078) Lēdurgas pagastā, Krimuldas novadā, kas ierakstīts Lēdurgas pagasta zemesgrāmatas nodalījumā Nr.60 un pārņemts no Valsts ieņēmumu dienesta VNĪ pārvaldīšanā ar Valsts ieņēmumu dienesta 05.10.2020. apstiprināto Valstij piekritīgā nekustamā īpašuma nodošanas un pieņemšanas aktu Nr.001813 (turpmāk – 05.10.2020. Akts Nr.001813).
Atbilstoši Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmas (turpmāk – NĪVKIS) datiem zemes vienībai noteiktais lietošanas mērķis: 0101 - Zeme, uz kuras galvenā saimnieciskā darbība ir lauksaimniecība, 12,5 ha platībā. Zemes vienības platības sadalījums par lietošanas veidiem: lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība: 11,6 ha; ūdens objektu zeme: 0,6 ha; zemes zem ēkām platība: 0,2 ha; pārējās zemes platība: 0,1ha.; nekustamā īpašuma kadastrālā vērtība 12.05.2021. noteikta 13833 euro.
Saskaņā ar NĪVKIS datiem nekustamajam īpašumam Lielbliešķi”, Lēdurgas pagastā, Siguldas novadā, noteikti šādi apgrūtinājumi:
- ekspluatācijas aizsargjoslas teritorija gar elektronisko sakaru tīklu gaisvadu līniju 0.00 ha;
- regulētas ūdensnotekas (maģistrālā novadgrāvja) aizsargjoslas teritorija 0,00 ha;
- no 25 līdz 100 kilometriem garas dabiskas ūdensteces vides un dabas resursu aizsardzības aizsargjoslas teritorija lauku apvidos, 0,00 ha.
Nekustamais īpašums “Lielbliešķi”, Lēdurgas pagastā, Siguldas novadā, nav iznomāts.
Atbilstoši Krimuldas novada Būvvaldes 26.03.2021.sēdes protokolā “Par nekustamā īpašuma “Bliešķi”, Lēdurgas pag., Krimuldas nov., sadalīšanu” (prot.Nr.6, 36.p.) norādītajai informācijai saskaņā ar 29.07.2016. apstiprināto teritorijas plānojumu “Krimuldas novada teritorijas plānojums no 2016.gada grafiskā daļa un teritorijas izmantošanas un apbūves noteikumi” Grafisko daļu, zemes vienība atrodas Lēdurgas pagasta Lauksaimniecības (L) un Mežu (M) teritorijā.
Atbilstoši 05.10.2020. Akta Nr.001813 pielikumā norādītajai informācijai uz zemes vienības atrodas koka konstrukcijas šķūņa atliekas sabrukušā stāvoklī, bez pamatiem, kas nav reģistrēts NĪVKIS.
Saskaņā ar Atsavināšanas likuma 44.panta ceturto daļu publiskai personai piederošu zemesgabalu, uz kura atrodas citai personai (kopīpašniekiem) piederošas ēkas (būves), var pārdot tikai zemesgrāmatā ierakstītas ēkas (būves) īpašniekam (visiem kopīpašniekiem proporcionāli viņu kopīpašuma daļām). Konkrētajā gadījumā būve nav ierakstīta zemesgrāmatā un nav arī reģistrēta NĪVKIS.
Saskaņā ar Ministru kabineta 2012.gada 10.janvāra noteikumu Nr.48 “Būvju kadastrālās uzmērīšanas noteikumi” 11.punktu uzmērītājs būvju kadastrālās uzmērīšanas darbus neveic un sagatavo darbu izpildes apturēšanas paziņojumu, ja:
- nav iespējams iegūt šajos noteikumos minētos būves un tās daļu apjoma rādītājus vai citus būvi raksturojošos rādītājus, tai skaitā informāciju par būves galveno lietošanas veidu vai telpu grupu lietošanas veidiem, vai arī ja šī informācija ir pretrunīga;
- uzmērāmā objekta apsekošanas laikā konstatēts, ka uzmērāmā objekta stāvoklis apdraud uzmērītāja dzīvību, veselību vai drošību un kadastrālā uzmērīšana no ārpuses nav iespējama;
Saskaņā ar minēto Ministru kabineta noteikumu 6.1. punktu kadastrāli neuzmēra ēku, ja tai nav vismaz viena konstruktīvi izbūvēta ar sienām no visām pusēm un pārsegumu vai jumtu norobežota iekštelpa (izņemot jaunbūves pamatus, valsts un pašvaldību aizsardzībā esošu ēku drupas un šo noteikumu 129.punktā minēto gadījumu). Noteikumu 129.punkts nosaka, ja būves apsekošanā apvidū konstatēts, ka ēkai, kurai NĪVKIS reģistrētas iekštelpas, tās nav saglabājušās, aktualizē informāciju par telpām atbilstoši faktiskajai situācijai apvidū, norādot attiecīgos ārtelpu veidus.
Ņemot vērā iepriekš minēto, Publiskas personas finanšu līdzekļu un mantas izšķērdēšanas novēršanas likumā noteikto pienākumu publiskai personai un publiskas personas kapitālsabiedrībai ar publiskas personas mantu rīkoties lietderīgi, nav pamata veikt darbības un ieguldīt līdzekļus  minētās būves tiesiskā statusa sakārtošanai pirms nekustamā īpašuma – zemes vienības virzīšanas pārdošanai. Lai nākamajam nekustamā īpašuma ieguvējam nodrošinātu pilnīgu informāciju par pārdodamo nekustamo īpašumu, nekustamā īpašuma izsoles noteikumos tiks iekļauta informācija par minētās būves atrašanos uz atsavināmās zemes vienības un ka jaunajam zemes īpašniekam būs jāveic darbības minētās būves tiesiskā statusa sakārtošanai vai būves nojaukšanai atbilstoši būvniecību regulējošiem normatīvajiem aktiem.
Nekustamais īpašums “Lielbliešķi”, Lēdurgas pagastā, Siguldas novadā, nav nepieciešams valsts pārvaldes funkciju īstenošanai, līdz ar to optimālākais risinājums ir tā virzīšana atsavināšanai.
Saskaņā ar Atsavināšanas likuma 5.panta pirmo daļu atļauju atsavināt valsts nekustamo īpašumu dod Ministru kabinets.
Saskaņā ar Atsavināšanas likuma 9.panta pirmo daļu valsts nekustamo īpašumu atsavināšanu organizē VNĪ, izņemot šā panta 1.1, 1.2 un 1.3 daļā minētos gadījumus.
Atsavinot nekustamo īpašumu, jāņem vērā likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos” noteiktie ierobežojumi darījumiem ar zemes īpašumiem.
Rīkojuma projekts paredz nekustamā īpašuma valdītājam  – Finanšu ministrijai uzdevumu nodot pircējam valsts nekustamo īpašumu 30 (trīsdesmit) dienu laikā no pirkuma līguma noslēgšanas dienas, sastādot attiecīgu pieņemšanas un nodošanas aktu. Trīsdesmit dienu termiņš dokumentu nodošanai nekustamā īpašuma pircējam noteikts, izvērtējot nekustamā īpašuma pircēja pienākumu veikt noteiktas darbības noteiktos termiņos, samērīgi ar nekustamā īpašuma pārdevēja pienākumiem. Atsavināšanas likuma 30.pantā ir noteikts, ka izsoles dalībniekam, kurš nosolījis augstāko cenu par nekustamo īpašumu, jāsamaksā par nosolīto nekustamo īpašumu divu nedēļu laikā. Līdz ar to samērīgiem ar nekustamā īpašuma pircēja pienākumiem, veikt noteiktas darbības noteiktos termiņos, ir jābūt arī nekustamā īpašuma pārdevēja pienākumiem. Tādēļ VNĪ nekustamo īpašumu pirkumu līgumos paredz nosacījumu, ka dokumentus, kas nepieciešami pircēja īpašuma tiesību nostiprināšanai zemesgrāmatā, pārdevējs (vai valdītājs) izsniedz pircējam 30 (trīsdesmit) dienu laikā pēc visu saistību izpildes pret pārdevēju.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Atbilstoši Ministru kabineta 2011.gada 1.februāra noteikumu Nr.109 „Kārtība, kādā atsavināma publiskās personas manta” 12.punktā noteiktajam, lai noskaidrotu, vai atsavināmie valsts nekustamie īpašumi nav nepieciešami citai valsts iestādei, valsts kapitālsabiedrībai vai atvasinātas publiskas personas vai to iestādes funkciju nodrošināšanai, rīkojuma projektu ievietojot  Vienotajā tiesību aktu projektu izstrādes un saskaņošanas portālā, tiks nodrošināts noteikumos noteiktais pienākums.
Ja divu nedēļu laikā pēc Ministru kabineta projekta izsludināšanas Vienotajā tiesību aktu portālā valsts iestādes, valsts kapitālsabiedrības vai atvasinātas publiskas personas vai to iestādes nepieprasa projektā minēto nekustamo īpašumu valsts pārvaldes funkciju nodrošināšanai saskaņā ar Valsts pārvaldes iekārtas likumu, to var atsavināt likumā noteiktajā kārtībā.
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Jebkurš tiesību subjekts - fiziska persona, kurai piemīt tiesībspēja un rīcībspēja, un kura vēlas piedalīties izsolē un iegādāties valsts nekustamo īpašumu.
Jebkurš tiesību subjekts - juridiska persona, kurai piemīt tiesībspēja un rīcībspēja, un kura vēlas piedalīties izsolē un iegādāties valsts nekustamo īpašumu.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Projekta īstenošanai nav nepieciešami papildus līdzekļi no valsts vai pašvaldību budžeta. VNĪ saskaņā ar Atsavināšanas likuma 47.pantu un Ministru kabineta 2011.gada 1.februāra noteikumu Nr.109 „Kārtība, kādā atsavināma publiskas personas manta” 37.punktu valsts nekustamās mantas atsavināšanā iegūtos līdzekļus pēc atsavināšanas izdevumu segšanas ieskaitīs valsts pamatbudžeta ieņēmumu kontā mēneša laikā pēc to saņemšanas. Ja nekustamais īpašums tiks atsavināts 2021.gadā, tad atsavināšanā iegūtie līdzekļi pēc atsavināšanas izdevumu segšanas saskaņā ar likuma “Par valsts budžetu 2021.gadam” 44. panta septīto daļu izlietojami valsts īpašumā un VNĪ pārvaldīšanā esošo valsts nekustamo īpašumu pārvaldīšanai (izņemot netiešo izmaksu segšanai), tai skaitā valsts nekustamo īpašumu uzlabošanas darbu veikšanai un vidi degradējošo objektu sakārtošanai. VNĪ ir tiesības atsavināšanas izdevumu segšanai paredzētos valsts nekustamo īpašumu atsavināšanā iegūtos līdzekļus izlietot arī tās pārvaldīšanā esošo valsts nekustamo īpašumu pārvaldīšanai un šajā daļā noteikto pārvaldīšanas darbību, kas tiek segtas no valsts nekustamā īpašuma atsavināšanas rezultātā iegūtajiem līdzekļiem, priekšfinansēšanai.
Līdzekļi, kas 2021. gadā netiks izlietoti valsts īpašumā un VNĪ pārvaldīšanā esošo valsts nekustamo īpašumu pārvaldīšanai, līdz 2021. gada 31. decembrim tiks ieskaitīti valsts budžetā. Šobrīd nav iespējams noteikt summu, kas tiks ieskaitīta valsts budžetā, jo pašlaik nav iespējams noteikt īpašuma pārdošanas vērtību, jo nekustamā īpašuma atsavināšana (nosacītās cenas noteikšana) tiks organizēta pēc Ministru kabineta rīkojuma pieņemšanas un tā būs atkarīga no nekustamā īpašuma tirgus vērtības vērtēšanas dienā. Atsavināšanas izdevumu apmēru nosaka Ministru kabineta paredzētajā kārtībā.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Finanšu ministrija, VAS "Valsts nekustamie īpašumi"
6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Atbilstoši Ministru kabineta 2009.gada 25.augusta noteikumu Nr.970 „Sabiedrības līdzdalības kārtība attīstības plānošanas procesā” 5.punktam sabiedrības līdzdalības kārtība ir piemērojama tiesību aktu projektu izstrādē, kas būtiski maina esošo regulējumu vai paredz ieviest jaunas politiskās iniciatīvas. Ņemot vērā, ka rīkojuma projekts neatbilst minētajiem kritērijiem, sabiedrības līdzdalības kārtība projekta izstrādē netiek piemērota. Projekts un tā anotācija būs publiski pieejami Tiesību aktu projektu publiskajā portālā Ministru kabineta tīmekļvietnē – sadaļā/Tiesību aktu projekti.
Saskaņā ar Atsavināšanas likuma 11.pantā noteikto sludinājumi par publiskas personas nekustamā īpašuma izsoli publicējami oficiālajā izdevumā „Latvijas Vēstnesis”, institūcijas, kas organizē nekustamā īpašuma atsavināšanu tīmekļvietnē un attiecīgās pašvaldības teritorijā izdotajā vietējā laikrakstā, ja tāds ir. Vienlaicīgi ar sludinājumu VNĪ tīmekļvietnē ievieto arī pārdodamā valsts nekustamā īpašuma izsoles noteikumus. Rīkojot elektronisku izsoli, sludinājumi par publiskas personas mantas izsoli ievietojami arī elektronisko izsoļu tīmekļvietnē (https://izsoles.ta.gov.lv).
Saskaņā ar Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likuma 2. panta pirmo daļu un 3. panta pirmo daļu tiesību aktus publicē oficiālajā izdevumā „Latvijas Vēstnesis”, tos publicējot elektroniski tīmekļvietnē: www.vestnesis.lv.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
VAS "Valsts nekustamie īpašumi"
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
1. Tiks veidota jauna institūcija
2. Tiks likvidēta institūcija
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
© Valsts kanceleja 2021
TAP portāla lietotāju atbalsta dienests
tālr.: 67082960, e-pasts: tap.atbalsts@mk.gov.lv