lv lv sl nl lv en lv lv fi sv nl lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv sl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en en lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv de sv lv lv en en
KWPN šķirne – kas tā īsti ir? | lszaa.lv
Vietējās apdraudētās šķirnes – LSB
Piektdienas vakaram piedāvājam Sigitas Eitcenas sagatavoto un mums laipni atvēlēto rakstu par KWPN šķirni.
1. Morgenstern, Sinaeda māte, importēta no Holšteinas
KWPN kā zirgaudzētāju organizācija pastāv jau daudzus gadus. Ciltsgrāmatas aizsākumi meklējami  mazu audzētāju grupu lielā kopskaitā, kas izkliedējušies visā Holandes teritorijā, sākot jau ar 20. gadsimta sākumu, un sākotnējais mērķis bija audzēt lauksaimniecībai derīgu zirgu, kurš spētu kalpot arī kā pajūgu zirgs.
2. Camillus, Sinaeda tēvs. Groninger ciltsgrāmata
Ap 1920. gadu daudzas no šīm nelielajām zirgaudzētāju grupām apvienojās lielākās ciltsgrāmatās, kā rezultātā radās divas ciltsgrāmatas – Grēningeru (Groninger) un Gelderlanderu (Gelderlander). Audzēšanas mērķis saglabājās nemainīgs, lai gan Grēningeru zirgi bija smagnējākas konstitūcijas nekā Gelderlanderi, kas izskaidrojams ar to attiecīgās audzēšanas teritorijas augsnes tipu (māli /smiltis).  Pēc Otrā Pasaules kara pieprasījums pēc zirgiem lauku sētās dramatiski samazinājās, to lomu pārņēma mehanizētā tehnika, taču pieauga pieprasījums pēc jājamzirgiem. Tā rezultātā zirgaudzēšanas mērķis tika būtiski izmainīts, un parādījās jauna tipa zirgi, kuri bija vairāk piemēroti jāšanai. Lai paātrinātu izmaiņas vēlamajā virzienā, tika ievesti ērzeļi no citām ciltsgrāmatām kā Franču jājamzirgu (Selle Francais), Holšteinas (kas sākotnēji bija cieši radniecīgi ar holandiešu ciltslīnijām), vēlāk arī no Traķēņu un Hanoveras ciltsgrāmatām.  Gelderlanderu un Grēningeru ciltsgrāmatas tika apvienojas ar jauno ciltsgrāmatu – Holandes Siltasiņu Ciltsgrāmatu. Vārds „Karaliskā” tika pievienots 1988. gadā.
3. Sinaeda, visietekmīgākais Holandes siltasinis, kas spēlēja būtisku lomu mūsdienu Holandes sporta zirgu šķirnes izveidē
Tā kā zirgi joprojām bija smagnēji pēc uzbūves, tika atļauts tos krustot ar tīrasiņiem, lai uzlabotu izveicību, impulsivitāti un eleganci. Līdz pat šai dienai KWPN skaidri atbalsta tīrasiņu ērzeļu izmantošanu ar smagnējas uzbūves ķēvēm.
4. Farn, ievests no Holšteinas, noraidīts, jo pārstāv vecmodīgu tipu. Kad tika atklātas viņa lekšanas spējas, kļuva ļoti populārs. Ir slavenā vaislinieka Nimmerdor tēvs. Pat līdz šai dienai pozitīvi ietekmē konkūra dotības.
80’to gadu beigās tika pieņemta zinātniska pieeja, kad Dr. Hūbs Huicinga izpētīja iespējas novērtēt atsevišķu zirgu ģenētisko potenciālu pārmantot dažādas īpašības, piemēram, potenciālu iejādei vai konkūram, kā arī noteica īpašības, kuras iespējams novērtēt jaunzirgiem, lai noteiktu to vēlāko sporta potenciālu. Viņa darba rezultātā tika ieviesti audzēšanas indeksi, kas katru gadu tiek publicēti un palīdz zirgaudzētājiem izvēlēties ērzeļus, kas vislabāk atbilstu viņu mērķiem.
5. Gondelier. Pirmais Gelderlandes šķirnes zirgs, kas piedalījās starptautiskajās konkūra sacensībās. Pārlecis 2,20 m augstu šķērsli. Pat līdz šai dienai pozitīvi ietekmē konkūra dotības.
Vieno no priekšrocībām, kas atšķir KWPN no citām ciltsbiedrībām, ir tās izmērs. Lai gan Vācijā ir lielākais kopējais sporta zirgu skaits, tie visi ir reģistrēti mazākās ciltsgrāmatās, katrai no kurām ir savi audzēšanas mērķi un politikas. Tādējādi KWPN ir spējusi pielietot precīzāku un asāku ērzeļu atlasi nekā citas ciltsbiedrības, kā rezultātā tiek iegūts augstāks ar sportu saistīto īpašību pārmantojamības rādītājs. Lai apkopotu sportiskā snieguma rādītājus, KWPN cieši sadarbojas ar Holandes jāšanas sporta federāciju.
6. Waldo. Sertificēts kā „Lauksaimniecības tipa jājamzirgs”.
Tā kā KWPN pēdējo desmitgažu laikā ir pierādījusi savu veiksmīgo darbību, ir vērts mācīties no viņu pieejas. Protams, to modeli nav iespējams tieši nokopēt, taču tas satur daudzus principus un idejas, kuras vērts izmantot.
7. Ulft. Iejādes zirgs, startējis ar Coby van Baalen. Atstājis lielu ietekmi caur savu dēlu Ferro
Holandē ir ļoti liela sporta zirgu populācija, kas ir liela priekšrocība arī zirgu audzēšanā, jo lielākā populācijā iespējams panākt labāku ģenētisko progresu: var precīzāk izvēlēties tos zirgus, kas izmantojami nākamo paaudžu radīšanai. Ja kādā valstī sporta zirgu populācija ir neliela, ir jāimportē vaislas materiāls no ārējiem ģenētiskajiem kopumiem (importēta sēkla vai importēti ērzeļi), lai uzlabotu vietējo sporta zirgu līmeni. KWPN ir ļoti atvērta ciltsbiedrība, tas nozīmē, ka tajā var reģistrēt arī citu šķirņu un biedrību sporta zirgus, ja tie šīs biedrības un ciltsgrāmatas atbilst noteiktiem līdzības un organizācijas kritērijiem. Tas ir ļoti būtisks veiksmes faktors, jo palielina izvēles ģenētisko kopumu.
9. Ferro. Iespaidīgs iejādes zirgs, startējis ar Coby van Baalen. Sudraba komandas medaļas ieguvējs Sidnejas OS 2000. gadā, 5. vieta individuālajā rangā.
10. Rousseau. Sertificēts KWPN, Oldenburgas, Hanoveras un Vestfāles biedrībās. Eksportēts uz ASV.
Ja ir pieejams tīrasiņu ķēvju vaislas materiāls, no to vidus ieteicams atlasīt ķēves ar labām kustībām un lecienu, vēlāk krustojot ar dažādu Eiropas siltasiņu šķirnes ērzeļiem.
Asociācija izveidota ar mērķi uzlabot Latvijas zirgu šķirnes ģenētisko potenciālu, īstenojot efektīvu selekcijas darbu: sporta zirgu audzēšanā un ģenētisko resursu saglabāšanā.
Piekto reizi aizvadīta skate “Rudens Pērle”. Rezultāti
Latvijas siltasiņu zirgu šķirnes sporta tipa zirgu skate “Rudens Pērle 2022”
No 2022.gada 1.septembra līdz 30.septembrim var pieteikties atbalstam lauksaimniecības dzīvnieku ģenētisko resursu saglabāšanai.
Mob. Tālr.: +371 2838 8360
Tālr./Fax.: +371 6797 1022
2018 © All Rights Reserved.