lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv ru fr en es lv lv lv lv lt lv lv ru en ru en lt ru ru fr nl fr lv fr fr fr sv de lv uk en fr ru fr pl fr pl fr fr fr lv fr ru en fr fr lv fr fr fr fr fr lv uk fr de fr fr lv fr fr nl fr fr lv pl fr en fr en lt it fr nl fr fr lv fr fr fr fr fr nl fr en fr fr fr lv fr en en zh fr lv fr de nl fr fr lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr fr en lt fr fr en lv pl fr fr lv fr fr fr pl fr fr fr lv fr en fr lv fr fr fr lv nl nl fr lv fr fr fr lv fr fr fr lt fr it fr lv fr pt fr nl fr fr fr lv fr fr it lv fr fr fr lv lv lv lv lv lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv eo lv es lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
2021. gadā bija zemākā vidējā graudaugu ražība pēdējo trīs gadu laikā – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Ilma, Skaidris
andra.ozola@zz.lv - 17.02.2022 - 13:15
2021. gadā graudaugu sējumu platība pieauga par 22,7 tūkstošiem hektāru jeb 3 %, tomēr ilgstošā karstuma un sausuma ietekmē graudaugu ražība bija zemākā pēdējo trīs gadu laikā – 38,6 centneri no viena hektāra, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) apkopotie provizoriskie dati.
Pērn iegūtā graudu kopraža 3,0 miljoni tonnu bija par 502,5 tūkstošiem tonnu jeb 14,4 % mazāka nekā 2020. gadā, kad tika iegūta Latvijas vēsturē lielākā graudu kopraža – 3,5 miljoni tonnu.
Lauksaimniecības kultūraugu kopraža un vidējā ražība
Vidējā ražība no 1 ha, cnt
Vasarāju kultūraugu ražība zemākā pēdējo 11 gadu laikā
Laikapstākļi 2021. gada vasarā būtiski ietekmēja gandrīz visu lauksaimniecības kultūraugu ražu, jo īpaši vasarāju graudaugu. Ziemāju kultūraugu vidējā ražība no viena hektāra salīdzinājumā ar 2020. gadu samazinājās par 7,2 centneriem, un iegūtā kopraža bija par 107,3 tūkstoši tonnu jeb 4,4 % mazāka. Vasarāju kultūraugu vidējā ražība no viena hektāra samazinājās par 11,0 centneriem un ir zemākā pēdējo 11 gadu laikā.
Ziemāju kultūraugu ražas īpatsvars graudaugu kopražā pieauga no 69,5 % 2020. gadā līdz 77,6 % 2021. gadā. Lai gan ziemas kviešu vidējā ražība no viena hektāra samazinājās no 56,9 centneriem 2020. gadā līdz 49,2 centneriem 2021. gadā, pieaugot ziemas kviešu platībām par 11,6 %, to kopraža bija 2,1 miljons tonnu, veidojot 70,1 % no visas graudu kopražas (2020. gadā – 62,2 %).
Vasarāju graudu kopraža samazinājās par 395,2 tūkstošiem tonnu jeb 37,1 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. 2021. gadā samazinājās visu vasarāju kultūraugu raža: vasaras miežu – par 41,0 %, vasaras kviešu – par 36,2 %, bet auzu – par 36,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Vasarāju graudu kopražas samazinājumu ietekmēja arī to platību samazinājums par 20,7 tūkstošiem hektāru jeb 6,6 %.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Pērn lielākā graudaugu platība Latvijas lauksaimniecībā
Ar graudaugiem 2021. gadā bija apsēti 776,4 tūkstoši hektāru, kas ir par 22,7 tūkstošiem hektāru jeb 3,0 % vairāk nekā iepriekšējā gadā, un tā ir lielākā graudaugu platība Latvijas lauksaimniecībā.
Graudaugi 2021. gadā veidoja 59,6 % no visas sējumu platības (2020. gadā – 59,0 %), bet rapša sējumu īpatsvars nav ievērojami mainījies un 2021. gadā veidoja 11,3 % (2020. gadā -11,4 %). Graudaugu platībā būtiski pieaudzis ziemas kviešu īpatsvars – no 50,7 % 2020. gadā līdz 54.9 % 2021. gadā.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Lauksaimniecības kultūraugu sējumu platības
2021. gadā iepirkts par 15,4 % mazāk graudu, iepirkuma cena kāpusi par 16,9 %
Pērn kopumā iepirkts 2,5 miljoni tonnu graudu, kas ir par 458,6 tūkstošiem tonnu jeb 15,4 % mazāk nekā gadu iepriekš. Ievērojami pieaugusi (par 16,9 %) graudu vidējā iepirkuma cena – no 164,94 eiro par tonnu 2020. gadā līdz 192,86 eiro 2021. gadā.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
84,4 % iepirkto graudu apjoma veidoja kvieši (2020. gadā – 83,0 %), no kuriem tikai 65,4 % bija pārtikas kvalitātes (2020. gadā – 80,2 %). Nedaudz pieauga pārtikas rudzu īpatsvars visā rudzu iepirktajā apjomā – no 74,9 % 2020. gadā līdz 77,4 % 2021. gadā.
Graudu kopraža, iepirkums un vidējā iepirkuma cena
Joprojām galvenie graudu eksporta tirgi ir Tuvo Austrumu un Āfrikas valstis
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Kopējais graudu eksports 2021. gadā, salīdzinot ar 2020. gadu, ir samazinājies par 7,6 %, tai skaitā kviešu par 12,3 % un rudzu par 12,9 %. Tomēr ir pieaudzis miežu (par 51,6 %) un auzu (par 1 %) eksporta apjoms.
2021. gadā lielākais graudu eksports bija uz Nigēriju (40 %), Spāniju (9,2 %), Dienvidāfriku (7,5 %) un Saūda Arābiju (5,2 %). Vairāk par graudu eksportu un importu var uzzināt ārējās tirdzniecības interaktīvajā rīkā CSP vietnē eksports.csb.gov.lv.
Rapša sēklu kopievākums samazinājies par 5,8 %
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
2021. gadā par 26,3 tūkstošiem tonnu jeb 5,8 % samazinājies rapša sēklu kopievākums, platībām pieaugot vien par 0,7 %. Vidējā ražība no viena hektāra samazinājās no 30,9 centneriem 2020. gadā līdz 28,9 centneriem 2021. gadā. Rapša sēklu kopievākuma samazinājumu noteica vasaras rapša sējumu platību samazinājums par 3,5 tūkstošiem hektāru jeb 19,2 % un vidējās ražības no viena hektāra samazinājums no 20,0 centneriem 2020. gadā līdz 14,8 centneriem 2021. gadā jeb 26,0 %. Vasaras rapša vidējā ražība ir zemākā pēdējo vienpadsmit gadu laikā.
Samazinājusies kartupeļu un dārzeņu vidējā ražība no viena hektāra
2021. gadā kartupeļu kopraža bija 249,0 tūkstoši tonnu, kas ir par 128,5 tūkstošiem tonnu jeb 34,0 % mazāk nekā gadu iepriekš. Kartupeļu stādījumu platība samazinājusies par 1,8 tūkstošiem hektāru jeb 10,0 %, bet to vidējā ražība no viena hektāra samazinājusies no 208 centneriem 2020. gadā līdz 153 centneriem 2021. gadā, kas ir zemākā kartupeļu ražība pēdējo piecpadsmit gadu laikā.
2021. gadā laika apstākļi būtiski ietekmēja dārzeņu audzēšanu atklātā laukā. To vidējā ražība no viena hektāra samazinājās no 177 centneriem 2020. gadā līdz 154 centneriem pērn, kas ir zemākā atklātā lauka dārzeņu vidējā ražība kopš 2013. gada, kad tā bija vien 148 centneri. 2021. gadā kopumā izaudzēja 127,1 tūkst. tonnu dārzeņu (ieskaitot izaudzētos siltumnīcās), kas ir par 32,0 tūkstoši tonnu jeb 20,1 % mazāk nekā 2020. gadā. Palielinājies siltumnīcās izaudzēto dārzeņu apjoms – par 1,7 tūkstošiem tonnu jeb 14,4 %.
Daļēji provizoriskā informācija par lauksaimniecības kultūru sējumu platībām, kopražu ir publicēta oficiālās statistikas portāla sadaļā „Lauksaimniecība”, bet galīgie dati tiks publicēti 31.03 2022.
Pēc trešdaļas balsu saskaitīšanas līderos JV, ZZS un Apvienotais saraksts
Jelgavā novēlējuši 65,68 procenti balsstiesīgo
CVK vadītāja: 14.Saeimas vēlēšanās nobalsojuši ap 59% balsstiesīgo
Vēlētāju aptauja: Saeimas vēlēšanās varētu būt uzvarējušas JV, Apvienotais saraksts un ZZS
Nobalsot 14.Saeimas vēlēšanās varēs visi tie, kuri līdz pulksten 20 iestājušies rindā vēlēšanu iecirknī
Saeimas vēlēšanās līdz pulksten 16 nobalsojuši kopumā 42,28% vēlētāju
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.