lv lv ilo nl nl ilo fr lv lv lv lv lv mg lv lv lv nl lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv th lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv it lv lt lv it lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv cy lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv it lv lv it lv lv it lv lv lv lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv it de en lv lv th lv lv pl
Pieteikt TAP slēgtās vides kontu
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2006. gada 25. aprīļa noteikumos Nr. 319 "Noteikumi par hidroelektrostaciju hidrotehnisko būvju valdītāja civiltiesiskās atbildības obligāto apdrošināšanu"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
Likumprojekts stājies spēkā 2021. gada 11. oktobrī.
Noteikumu projekts “Noteikumi par HES hidrotehnisko būvju drošuma programmām un deklarācijām” un “Grozījumi Ministru kabineta 2006.gada 25.aprīļa noteikumos Nr.319 “Noteikumi par HES hidrotehnisko būvju valdītāja civiltiesiskās atbildības obligāto apdrošināšanu”” paredz, ka HES hidrotehnisko būvju drošuma dokumentācijas uzraudzības funkcija tiek nodota Būvniecības valsts kontroles birojam vai attiecīgajai pašvaldībai, kuras teritorijā atrodas HES hidrotehniskā būve, atkarībā no tās drošuma klases.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Likumprojektā, ņemot vērā, ka būvniecības kontroli savas kompetences ietvaros īsteno gan pašvaldības atbilstoši Būvniecības likuma 7.pantam, gan BVKB atbilstoši Būvniecības likuma 6.1 pantam, tiek noteikts, ka A klases HES hidrotehnisko būvju drošuma dokumentācijas uzraudzības funkcija tiek nodota BVKB, bet B un C klases HES hidrotehnisko būvju drošuma dokumentācijas uzraudzības funkcija tiek nodota attiecīgās pašvaldības noteiktai institūcijai vai amatpersonai, kura pilda būvvaldes funkcijas, un kuras teritorijā atrodas HES hidrotehniskā būve.
Pašlaik spēkā esošo Ministru kabineta 2010.gada 26.janvāra noteikumu Nr.70 “Noteikumi par hidroelektrostaciju hidrotehnisko būvju drošuma programmām un deklarācijām” (turpmāk – noteikumi Nr. 70) regulējums paredz, ka HES hidrotehnisko būvju drošuma programmu un deklarāciju kontroli veic Ekonomikas ministrija. HES hidrotehnisko būvju valdītājiem jāiesniedz Ekonomikas ministrijai drošuma programmas kopija vismaz mēnesi pirms būvatļaujas saņemšanas A drošuma klases būvēm un vismaz mēnesi pirms būves pieņemšanas ekspluatācijā B un C drošuma klases būvēm. Tāpat arī,  ja būtiski mainās hidrotehnisko būvju ekspluatācijas apstākļi vai HES hidrotehnisko būvju tehniskais stāvoklis, precizētā programmas kopija ir jāiesniedz Ekonomikas ministrijai. Katru gadu līdz 1.jūnijam HES hidrotehnisko būvju valdītājam Ekonomikas ministrijai ir jāiesniedz drošuma deklarācija par drošuma programmas izpildi.
Noteikumi Nr. 70 ir izdoti saskaņā ar likuma “Par hidroelektrostaciju hidrotehnisko būvju drošumu” (turpmāk - likums) 5. un 9. pantu. Līdz ar  likumprojekta  stāšanos spēkā likuma 5. pants un 9. pants tiek izteikts jaunā redakcijā, kas nozīmē, ka noteikumi Nr. 70  zaudēs spēku. Ņemot to vērā, tiek izdoti jauni Ministru kabineta noteikumi.
Jaunajā Ministru kabineta noteikumu projektā ar HES hidrotehnisko būvju drošumu saistītās dokumentācijas (drošuma programmas un drošuma deklarācijas) uzraudzības funkcija tiek nodota BVKB vai attiecīgajai pašvaldībai, kuras teritorijā atrodas HES hidrotehniskā būve, atkarībā no HES hidrotehniskās būves drošuma klases.
Tiesības izstrādāt deklarāciju un programmu tiek paredzētas juridiskajām un fiziskajām personām, kurām saskaņā ar būvniecības jomas regulējumu ir tiesības sniegt hidrotehnisko būvju projektēšanas, būvdarbu vadīšanas vai būvuzraudzības pakalpojumu. Netiek radītas jaunas reglamentētās profesijas, bet tām personām, kuras šobrīd ir tiesīgas veikt attiecīgo būvju tehnisko apsekošanu, tiek precizētas jau esošās tiesības. Šajā sakarā jānorāda, ka atbilstoši būvniecības regulējumam attiecīgo hidrotehnisko būvju tehnisko apsekošanu var veikti tikai noteikti būvspeciālisti. Līdz ar to, nav pamats pie programmas vai pie attiecīgas deklarācijas izstrādes pielaist mazāk kvalificētākas personas. Pēc savas būtības drošuma programma un deklarācija ir tehniskās apsekošanas un izpētes papildu rezultāts.
Visbeidzot  noteikumu projekts precizē lietotos terminus saskaņā ar 2015.gada 1.septembra noteikumiem Nr.505 “Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 229-15 “A klases hidroelektrostaciju hidrotehniskās būves”” un Ministru kabineta 2015.gada 30.jūnija noteikumiem Nr. 329 “Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 224-15 “Meliorācijas sistēmas un hidrotehniskās būves”” lietotajiem terminiem.
Pašlaik spēkā esošo Ministru kabineta noteikumu Nr. 319  “Noteikumi par hidroelektrostaciju hidrotehnisko būvju valdītāja civiltiesiskās atbildības obligāto apdrošināšanu” (turpmāk – noteikumi Nr. 319) paredz to, ka HES hidrotehnisko būvju valdītāji Ekonomikas ministrijā iesniedz  HES hidrotehnisko būvju valdītāja civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polises kopiju. Ekonomikas ministrija savā tīmekļa vietnē publicē sarakstu, kurā katram HES hidrotehnisko būvju valdītājam ir norādīts izsniegtās civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polises derīguma termiņš.
Līdz ar to atbilstoši grozījumi iekļauti noteikumu Nr. 319 18. un 19. punktā, nododot minētās funkcijas BVKB un attiecīgās pašvaldības noteiktai institūcijai vai amatpersonai, kura pilda būvvaldes funkcijas, un kuras teritorijā atrodas HES hidrotehniskā būve. Tā arī tiek atcelts 191. punktā minētais pienākums Ekonomikas ministrijai publicēt  sarakstu,  kurā katram HES hidrotehnisko būvju valdītājam ir norādīts izsniegtās civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polises derīguma termiņš, jo pēc likumprojekta spēkā stāšanās minētais pienākums vairs nebūs attiecināms uz Ekonomikas ministriju un ir lieks pēc būtības.
Tāpat noteikumos Nr. 319 minētais likums “Par apdrošināšanas līgumu” ir aizstāts ar “Apdrošināšanas līguma likums”, mainoties likumdošanas aktam. Tā arī noteikumi tiek papildināti ar 16.1 punktu, kas nosaka trešo personu tiesības celt tiešu prasību pret apdrošinātāju par apdrošināšanas atlīdzības piedziņu. Tā kā atbilstoši Apdrošināšanas līguma likuma 53. pantam trešai personai ir tiesības celt prasību tieši pret apdrošinātāju tikai tad, ja šādas tiesības šai personai ir īpaši paredzētas normatīvajos aktos.
Visbeidzot, būtiski ir norādīt, ka noteikumu Nr. 319 grozījumos ir noapaļotas civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas minimālā atbildības limita summas no EUR  711 435,91 uz  EUR 700 000 un no  EUR 71 143,59 uz EUR 70 000, nolūkā mazināt kļūdas civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polisēs,  jo praksē ir gadījumi, kad apdrošināšanas summas nesakrīt ar regulējumā noteikto acīmredzamas pārrakstīšanās dēļ.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Noteikumu projekts skars hidrotehnisko būvju valdītājus, personas, kas uz līguma pamata sniedz pakalpojumus hidrotehnisko būvju ekspluatācijas nodrošināšanai, kā arī BVKB un pašvaldību darbiniekus, kas veiks ar HES hidrotehnisko būvju drošuma dokumentācijas uzraudzīšanu un kontroli saistītos amata pienākumus.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
4.1. Saistītie tiesību aktu projekti
4.1.1. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par hidroelektrostaciju hidrotehnisko būvju drošumu””; Ministru kabineta noteikumu projekts “Noteikumi par hidroelektrostaciju hidrotehnisko būvju drošuma programmām un deklarācijām” un Ministru kabineta noteikumu projekts “Grozījumi Ministru kabineta 2006. gada 25. aprīļa noteikumos Nr. 319 “Noteikumi par hidroelektrostaciju hidrotehnisko būvju valdītāja civiltiesiskās atbildības obligāto apdrošināšanu””.
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
Sabiedrībai tika dota iespēja izvērtēt un izteikt viedokli par noteikumu projektu, kas 2020. gada 3. jūlijā tika publicēts Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē https://www.em.gov.lv/lv/Ministrija/sabiedribas_lidzdaliba/diskusiju_dokumenti/ un Valsts kancelejas tīmekļa vietnē http://tap.mk.gov.lv/lv/mk/tap/?pid=40490467&mode=vss&date=2020-08-06 divu nedēļu sabiedriskajai apspriedei.
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Sabiedriskās apspriedes ietvaros tika saņemts atzinums no biedrības “Mazās hidroenerģētikas asociācija”, kas sniedza viedokli par funkcijas nodošanu uzraudzīt un kontrolēt ar HES hidrotehnisko būvju drošumu saistīto dokumentāciju.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Būvniecības valsts kontroles birojs
Pašvaldības noteiktā institūcija vai amatpersona, kura pilda būvvaldes funkcijas
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
1. Tiks veidota jauna institūcija
2. Tiks likvidēta institūcija
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Noteikumu projekta izpilde tiks nodrošināta BVKB esošo funkciju ietvaros. Papildu funkcija tiek uzdota pašvaldības noteiktai institūcijai vai amatpersonai, kura pilda būvvaldes funkcijas.
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
© Valsts kanceleja 2021
TAP portāla lietotāju atbalsta dienests
tālr.: 67082960, e-pasts: tap.atbalsts@mk.gov.lv