lv lv ilo nl nl ilo fr lv lv lv lv lv mg lv lv lv nl lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv sl lv eu lv lv lv en lv sl lv lv lv lv lv lv en en en en en en en en en en en en en eu lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv en lv lv lv sl lv lv lv eu lv lv lv lv lv lv lv lv lv th lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv de de de lv lv lv lv lv en sv fr de de fr fr fr lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en de en de en de de lv en de en de en de de lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en fr en it en it it hbs_lat en fr en it en it it lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en de en en en en en lv en it it it lv en en en en lv en en en en lv en en en en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv it lv en lv it lv lv lv lv it lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv it de en lv lv th lv lv pl
Pieteikt TAP slēgtās vides kontu
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2000. gada 26. septembra noteikumos Nr. 330 "Vakcinācijas noteikumi"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
Grozījumi paredz iespēju, ka šīs sezonālās gripas (turpmāk - gripa) sezonas laikā atbilstoši pieejamajam pretgripas vakcīnu apjomam var veikt arī ieslodzīto un darbinieku, kas nonāk tiešā saskarē ar ieslodzītajiem, Nacionālo bruņoto spēku pārstāvju, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonu ar speciālajām dienesta pakāpēm un vispārējās izglītības iestāžu pedagogu vakcināciju pret gripu.
Grozījumi paredz 2022. gadā nodrošināt valsts apmaksātu vakcināciju zēniem pret cilvēka papilomas vīrusu (turpmāk – CPV), tādējādi uzsākot valstī dzimumneitrālas CPV vakcinācijas ieviešanu.
Grozījumi paredz 2022. gadā nodrošināt valsts apmaksātu vakcināciju pret garo klepu grūtniecēm un pusaudžiem.
Projekta mērķis ir sniegt iespēju ne tikai Vakcinācijas noteikumos jau uzskaitītajām riska grupām saņemt valsts apmaksātu pretgripas vakcīnu, bet arī citām personu grupām, kuras ir pakļautas paaugstinātam inficēšanās riskam ar gripu, izmantot šādu iespēju atbilstoši pieejamajam pretgripas vakcīnu apjomam.
Projekta mērķis ir 2022. gadā nodrošināt dzimumneitrālu CPV vakcināciju un grūtnieču un pusaudžu vakcināciju pret garo klepu.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Vairākās Eiropas valstīs pieaug ne tikai Covid-19 saslimstības rādītāji, bet ir sākusies gripas izplatība. Latvijā līdz 15. decembrim ir reģistrēti trīs klīniski apstiprināti gripas gadījumi un viens laboratoriski apstiprināts gripas gadījums. Par gripas sākšanos Eiropā ir paziņojušas vairākas valstis, tādēļ šī gada nogalē un 2022. gada sākumā gripas uzliesmojums ir ļoti reāls arī Latvijā. Ņemto vērā to, ka Ziemassvētku un Jaunā gada svinību noslēgumā ir sagaidāms Covid-19 jauno gadījumu pieaugums cilvēku aktīvākas mobilitātes un savstarpējās kontaktēšanās dēļ, kā arī izplatoties jaunajam SARS-CoV-2 omikrona paveidam, ir nepieciešams novērst jebkādus papildu riskus veselības aprūpes iestāžu noslogojumam, tai skaitā arī gripas izplatības dēļ.
12 gadīgu meiteņu vakcinācija pret CPV tika uzsākta 2010. gada 1. septembrī un šo gadu laikā meiteņu vakcinācijas aptvere pēc provizoriskiem datiem ir pieaugusi līdz 72,2 % (2020. gadā; pirmā pote). Tomēr tas joprojām ir nepietiekami, lai nākotnē pasargātu arī zēnus no CPV izraisītajiem vēžu veidiem vīriešiem.
Pret garo klepu vakcinē bērnus divu, četru, sešu, 12-15 mēnešu vecumā un septiņu gadu vecumā.
Tā kā šobrīd Vakcinācijas noteikumos uzskaitīto riska grupu, kurām ir pieejama valsts apmaksāta pretgripas vakcinācija, vakcinācijas aptvere ir ļoti zema, ir nepieciešams veicināt pretgripas vakcināciju, sniedzot iespēju vakcinēties pret gripu arī citām personu grupām, kurām savas profesionālās nodarbošanās dēļ pastāv paaugstināts inficēšanās risks ar gripu, izmantot šādu iespēju atbilstoši pieejamajam pretgripas vakcīnu apjomam.
Imunizācijas valsts padome (turpmāk - IVP) pieņēma lēmumu stingri rekomendēt nodrošināt valsts apmaksātu, dzimumneitrālu vakcināciju pret CPV[1].
Latvijas Onkoloģijas pacientu organizāciju apvienība “ONKOALIANSE” atbalsta dzimumneitrālu CPV vakcināciju, jo tā ir ļoti efektīva, zinātniski pierādīta vēža profilakses iespēja gan sievietēm, gan vīriešiem. Vīriešiem CPV izraisītie vēžu veidi turpina skaitliski pieaugt. Pēc Dānijas populācijas pētījuma datiem var secināt, ka CPV izraisīto galvas un kakla vēža gadījumu skaits varētu pārsniegt dzemdes kakla vēža gadījumu skaitu šajā valstī jau 2020. gadā[2]. Vīriešiem nav specifiska skrīninga CPV izraisītajiem vēžiem[3]. Vīriešiem dabīgā imunitāte pret CPV ir vājāka nekā sievietēm un daudz biežāk vērojama reinfekcija un persistējoša CPV infekcija, kas vīriešiem var izraisīt galvas un kakla, tūpļa kanāla, dzimumlocekļa vēzi[4], [5]. Eiropas Komisija šī gada 3. februārī nāca klajā ar Eiropas Vēža uzveikšanas plānu, kur viens no plāna mērķiem ir līdz 2030. gadam ievērojami paplašināt zēnu vakcināciju[6]. Abu dzimumu vakcinācija pret CPV nodrošina efektīvu pieeju, lai samazinātu vai novērstu saslimstību ar vēzi un citām ar CPV saistītām slimībām. Dzimumneitrāla vakcinācija nodrošinātu CPV izraisītu slimību izskaušanu arī ar vidēja līmeņa vakcinācijas aptveri (50-75 %)[7].
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs rekomendē veikt zēnu vakcināciju pret augsta riska CPV ar 9-valentu CPV vakcīnu[8].
Latvijas Onkologu asociācija, Latvijas Onkologu ķīmijterapeitu asociācija, Latvijas Kolposkopijas biedrība un Saeimas deputātu darba grupa onkoloģisko pacientu atbalstam atbalsta dzimumneitrālas CPV vakcinācijas ieviešanu Latvijā.
[1] Imunizācijas valsts padomes protokols Nr. 67
[2] Amanda-Louise Fenger Carlander et.al. Continuing rise in oro-pharyngeal cancer in a high HPV prevalence area: A Danish population-based study from 2011 to 2014 Eur J Cancer. 2017 Jan; 70:75-82
[11] Amanda-Louise Fenger Carlander, Christian Grønhøj Larsen, David Hebbelstrup Jensen, Emilie Garnæs , Katalin Kiss , Luise Andersen, Caroline Holkmann Olsen, Maria Franzmann, Estrid Høgdall , Susanne K Kjær, Bodil Norrild , Lena Specht, Elo Andersen , Thomas van Overeem Hansen 10 , Finn Cilius Nielsen 10 , Christian von Buchwald Continuing rise in oro-pharyngeal cancer in a high HPV prevalence area: A Danish population-based study from 2011 to 2014 Eur J Cancer. 2017 Jan; 70:75-82
[14] Catherine de Martel, Martyn Plummer, Jerome Vignat and Silvia Franceschi. Worldwide bur-den of cancer attributable to HPV by site, country and HPV type. Int. J. Cancer: 141, 664–670 (2017)
Pirmsvakcinācijas ērā garais klepus bija pirmais lielākais zīdaiņu nāves iemesls.
Grūtnieču (Latvijā ik gadu ir ap 18 000 grūtnieču) vakcinācija pret garo klepu ir būtiska zīdaiņu saslimstības un mirstības mazināšanai zīdaiņiem raksturīgā maligna garā klepus dēļ. Zīdaini līdz vakcinācijas vecuma sasniegšanai (zīdaiņu vakcinācija pret garo klepu tiek uzsākta 2 mēnešu vecumā) vislabāk spēj pasargāt grūtniecības laikā vakcinējusies māte, jo jaundzimušajam ar mātes pienu tiek nodotas antivielas (vakcinēta grūtniece arī grūtniecības laikā transplacentāli nodod auglim antivielas).
IVP pieņēma lēmumu stingri rekomendēt nodrošināt valsts apmaksātu grūtnieču un 14 gadu vecu pusaudžu vakcināciju pret garo klepu[1].
Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas un Latvijas Ginekologu un dzemdību speciālistu asociācijas eksperti aicina ieviest valsts apmaksātu vakcināciju pret garo klepu, lai būtu nodrošināta grūtnieču vakcinācija pret garo klepu zīdaiņu saslimstības un mirstības mazināšanai zīdaiņiem raksturīgā maligna garā klepus dēļ.
Zīdaiņiem šī augsti infekciozā akūtā elpceļu infekcijas slimība skar gan sirds asinsvadu, gan elpošanas sistēmu, bojājot plaušu audus un izraisot plaušu hipertensiju. Kā komplikācijas var attīstīties pneimonija, krampji, bradikardija, cirkšņa trūce, encefalopātija, pulmonāla hipertensija, apnoja, rektāls prolapss. Slimība var izraisīt tik ārkārtīgi paaugstinātu leikocītu daudzumu asinīs, kas var nobloķēt asinsriti. Dažkārt klepus izraisa pat elpošanas apstāšanos, dažkārt vemšanu. Letālu iznākumu pārsvarā novēro zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam, īpaši jaundzimušajiem. Laika periodā no 2010. gada ir bijuši 3 letāli garā klepus gadījumi zīdaiņiem (2012. gadā, 2013. gadā un 2018. gadā).
Ar garo klepu slimo arī pieaugušie un pusaudži. Pēdējo dažu gadu statistika parāda, ka nevakcinēti bērni ar garo klepu saslimst divas līdz sešas reizes biežāk. Arī kopējā saslimstība ar garo klepu ir ievērojami palielinājusies. Jau saslimušu bērnu no garā klepus nevar izārstēt ātrāk par diviem līdz trim mēnešiem. Antibiotikas infekciju ļoti labi iznīcina tikai pašā sākotnējā stadijā, kad klepus vēl nav sācies. Tālākajās stadijās ārstēšana jau ir ilga, slāpējot smagas klepus lēkmes.
Ar garo klepu inficējas apmēram 90 % no tiem, kas ir bijuši kontaktā ar nēsātāju. Katrs inficētais aplipina vidēji 12-17 citus cilvēkus.
Revakcinācijas aizsargājošo antivielu titrs saglabājas 4-12 gadus ilgi[2], tādēļ ir būtiski pret garo klepu vakcinēt arī pusaudžus. IVP jau 2017. gada 17. maijā,  pieņemot lēmumu atteikties no sestās poliomielīta vakcīnas devas, rekomendēja to aizstāt ar sesto garā klepus vakcīnas devu, jo ir novērojams garā klepus gadījumu skaita pieaugums, tādēļ ir nepieciešama papildu vakcīnas deva pret garo klepu tieši pusaudžu vecumā. Čehijā, Igaunijā, Lietuvā, Ungārijā, Polijā, Slovākijā un Rumānijā balstvakcinācija pret garo klepu tiek veikta arī vecuma grupās no 10-17 gadiem. Kopumā šāda balstvakcinācija pret garo klepu vecuma grupās no 8-17 gadiem tiek veikta lielākajā daļā Eiropas valstu.
Pēc SPKC datiem, Latvijā pēdējo gadu laikā saslimšanas skaits ar garo klepu ir vairākkārtīgi palielinājusies. 2017. gadā tika konstatēti 95 saslimšanas gadījumi ar garo klepu; 2018. gadā – 159 gadījumi; 2019. gadā – 720 gadījumi; 2020. gadā – 342 gadījumi; garā klepus gadījumu skaits līdz 1 gada vecumam: 2017. gadā – 6 gadījumi; 2018. gadā – 17 gadījumi; 2019. gadā – 38 gadījumi; 2020. gadā – 15 gadījumi; garā klepus gadījumu skaits 0-17 gadu vecumā: 2017. gadā – 54 gadījumi; 2018. gadā – 92 gadījumi; 2019. gadā – 395 gadījumi; 2020. gadā – 175 gadījumi[3].
[1] Imunizācijas valsts padomes protokols Nr. 67
[3] Epidemioloģijas biļeteni; avots: SPKC
Grozījumos šajā gripas sezonā (līdz 2022. gada 1. maijam) no valsts budžeta līdzekļiem apmaksātu vakcināciju pret sezonālo gripu var saņemt arī ieslodzītie un darbinieki, kas nonāk tiešā saskarē ar ieslodzītajiem, Nacionālo bruņoto spēku pārstāvji, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonas ar speciālajām dienesta pakāpēm un vispārējās izglītības iestāžu pedagogi atbilstoši pieejamajam pretgripas vakcīnu apjomam.
Vienlaikus, lai atvieglotu pretgripas vakcinācijas procesu (līdzīgi kā tas ir Covid-19 vakcinācijas veikšanā) vakcināciju pret sezonālo gripu veic arī Nacionālo bruņoto spēku ārstniecības iestādes, Valsts robežsardzes ārstniecības iestādes un ieslodzījuma vietu ārstniecības iestādes, kā arī ir paredzēta alternatīva iespēja, lai vakcinācijas veicējiem nebūtu obligāti jāpilda ambulatorā pacienta medicīniskā karte (ir iespēja izmantot veidlapu personas veselības stāvokļa novērtēšanai pirms vakcinācijas pret Covid-19, kurā var fiksēt nepieciešamo informāciju), un ir paredzēta iespēja, ka var neaizpildīt profilaktiskās potēšanas uzskaites žurnālu, ja pretgripas vakcinācijas fakts tiek reģistrēts vienotajā veselības nozares elektroniskajā informācijas sistēmā.
Papildus Vakcinācijas noteikumu 44.1 punktā tiek svītrots iepriekš noteiktais termiņš tikai šīs gripas sezonas izplatības laikā attiecīgajā punktā uzskaitītajām riska grupām nodrošināt iespēju saņemt valsts apmaksātu pretgripas vakcīnu, jo valdība ir atbalstījusi Veselības ministrijas iniciatīvu turpmāk piešķirt finansējumu gripas vakcīnu nodrošināšanai riska grupām (detalizētāks skaidrojums ir pieejams anotācijas 3. sadaļā).
Iekļaujot vakcinācijas kalendārā dzimumneitrālu CPV vakcināciju, iespējams, ātrāk nodrošināt pūļa imunitāti un samazināt saslimstību un mirstību ar augsta riska CPV izraisītiem vēžiem ne tikai sievietēm, bet arī vīriešiem. Tādējādi tiek veikti attiecīgi grozījumi Vakcinācijas noteikumos, iekļaujot bērnu vakcinācijas kalendārā dzimumneitrālu CPV vakcināciju un precizējot vakcinācijas iestāžu iesniedzamos imunizācijas pārskatus.
Bērnu vakcinācijas kalendārs (Vakcinācijas noteikumu 1. pielikums) tiek veidots, lai secīgi norādītu, kādā vecumposmā kādas vakcīnas bērniem ir jāsaņem. Tomēr mēdz būt situācijas, kurās bērni tiem paredzētās vakcīnas nesaņem tajā vecumā, kurā tās bija jāsaņem (nereti arī meiteņu vakcinācija pret CPV netiek veikta 12 gadu vecumā, bet tiek uzsākta vēlāk). Šādās situācijās ir piemērojams Vakcinācijas noteikumu 3.1 punkts, kas nosaka sekojošo - ja bērns nav saņēmis šo noteikumu 3.1. apakšpunktā norādīto vakcīnu, viņam ir tiesības to saņemt līdz 18 gadu vecuma sasniegšanai, ja to pieļauj vakcīnas lietošanas instrukcija un ja konkrētā vakcīna ir bijusi iekļauta vakcinācijas kalendārā laikā, kad bērnam bija šo noteikumu 1. pielikumā norādītais vakcinācijai atbilstošais vecums. Vakcināciju līdz 18 gadu vecuma sasniegšanai veic, ievērojot vakcīnas lietošanas instrukcijā norādīto vakcinācijas shēmu un vakcīnas devu skaitu.
Dzimumneitrāla (tātad arī zēnu) CPV vakcinācija 2022. gadā tiks nodrošināta no jau piešķirtajiem finanšu līdzekļiem. Lai dzimumneitrālu vakcināciju būtu iespējams veikt arī turpmākajos gados, tam būs jārod finanšu līdzekļi un secīgi jāveic attiecīgs grozījums Vakcinācijas noteikumos.
Lai novērstu mazuļu saslimšanu ar garo klepu, ir nepieciešams uzsākt valsts apmaksātu grūtnieču vakcināciju, savukārt lai pasargātu pusaudžus, ir nepieciešams veikt balstvakcināciju 14 gadu vecumā. Tādējādi tiek veikti attiecīgi grozījumi Vakcinācijas noteikumos, iekļaujot bērnu vakcinācijas kalendārā pusaudžu vakcināciju (sestā deva), paredzot grūtnieču vakcināciju pret garo klepu un precizējot vakcinācijas iestāžu iesniedzamos imunizācijas pārskatus.
14 gadus vecu bērnu vakcinācija pret garo klepu ar sesto devu un grūtnieču vakcinācija 2022. gadā tiks nodrošināta no jau piešķirtajiem finanšu līdzekļiem. Lai vakcināciju būtu iespējams veikt arī turpmākajos gados, tam būs jārod finanšu līdzekļi un secīgi jāveic attiecīgs grozījums Vakcinācijas noteikumos.
Bērnu vakcinācijas kalendārs (Vakcinācijas noteikumu 1. pielikums) tiek veidots, lai secīgi norādītu, kādā vecumposmā kādas vakcīnas bērniem ir jāsaņem. Tomēr mēdz būt situācijas, kurās bērni tiem paredzētās vakcīnas nesaņem tajā vecumā, kurā tās bija jāsaņem. Šādās situācijās ir piemērojams Vakcinācijas noteikumu 3.1 punkts, kas nosaka sekojošo - ja bērns nav saņēmis šo noteikumu 3.1. apakšpunktā norādīto vakcīnu, viņam ir tiesības to saņemt līdz 18 gadu vecuma sasniegšanai, ja to pieļauj vakcīnas lietošanas instrukcija un ja konkrētā vakcīna ir bijusi iekļauta vakcinācijas kalendārā laikā, kad bērnam bija šo noteikumu 1. pielikumā norādītais vakcinācijai atbilstošais vecums. Vakcināciju līdz 18 gadu vecuma sasniegšanai veic, ievērojot vakcīnas lietošanas instrukcijā norādīto vakcinācijas shēmu un vakcīnas devu skaitu.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Katru gadu Slimību profilakses un kontroles centrs analizē par valsts budžeta līdzekļiem iegādāto vakcīnu izlietojumu un sasniegto vakcinācijas aptveri.
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Vakcinācijas noteikumos uzskaitītās riska grupas var saņemt par valsts budžeta līdzekļiem iegādātās pretgripas vakcīnas.
Noteikumu projektam ir pozitīva ietekme uz sabiedrības veselību – tiek aizstāvētas sabiedrības intereses kopumā, jo vakcinējamais personu loks tiek pasargāts pret inficēšanos un saslimšanu ar gripu, CPV un garo klepu.
Grozījumos uzskaitītajām nodarbināto grupām tiek radīta iespēja saņemt par valsts budžeta līdzekļiem iegādātās pretgripas vakcīnas.
Noteikumu projekts ietekmē arī:
1. ģimenes ārstus, vakcinācijas iestādes un ārstniecības iestādes, kuras veiks attiecīgās vakcinācijas;
2. SPKC darbiniekus, kuri apkopo vakcinācijas iestāžu vakcīnu pasūtījumus, atskaites par vakcināciju un vakcīnu izlietojumu;
3. Nacionālā veselības dienesta darbiniekus, kuri nodarbojas ar vakcīnu iepirkumu veikšanu.
Projekta izpildē iesaistītās institūcijas noteikumu projektā paredzēto pasākumu īstenošanu nodrošinās tām piešķirto valsts budžeta līdzekļu ietvaros.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
1.2. valsts speciālais budžets
2.2. valsts speciālais budžets
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
5. Precizēta finansiālā ietekme
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
Šogad tika izstrādāts jauns kompensācijas mehānisms, kā riska grupas centralizēti varētu saņemt valsts apmaksātās gripas vakcīnas un tā nodrošināšanai 2021.gadam ar Ministru kabineta 2021.gada 13.oktobra rīkojumu Nr.732 "Par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas "Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem"" (prot. Nr.69 40.§)  (turpmāk – MK rīkojums Nr.732) tika piešķirts papildu finansējums 1 570 726 euro apmērā.
Līdz ar to Vakcinācijas noteikumos tas tika iestrādāts kā terminēts pasākums 2021./2022. gada gripas sezonai (2021. gada 15. septembris – 2022. gada 1. maijs), ar piebildi, ja tiks rasts papildu finansējums turpmākajiem gadiem, tad kompensācijas mehānismu riska grupām varētu iestrādāt kā pastāvīgu.
Lai pasākumu varētu turpināt arī 2022. gadā un turpmāk Veselības ministrija likuma "Par valsts budžetu 2022. gadam" un likuma "Par vidējā termiņa budžeta ietvaru 2022., 2023. un 2024. gadam" izstrādes procesā pie jauno politikas iniciatīvu izskatīšanas bija iesniegusi papildu finansējuma pieprasījumu 2022. gadam un turpmāk ik gadu 1 826 919 euro apmērā valsts apmaksātu pretgripas vakcīnu nodrošināšanai riska grupām. Valdība to ir atbalstījusi un 2022.gadam un turpmāk Veselības ministrijai ir piešķirts finansējums 1 826 919 euro apmērā gripas vakcīnu nodrošināšanai riska grupām (piešķirtā papildu finansējuma detalizēti aprēķini anotācijas pielikumā).
Līdz ar to gripas vakcīnu kompensācijas mehānisms riska grupām tiek ieviests pastāvīgi.
Kā arī noteikumu projekts paredz 2021./2022.gada gripas sezonā papildus jau Vakcinācijas noteikumos uzskaitītajām riska grupām valsts apmaksātu pretgripas vakcīnu saņemt arī citām personu grupām, kuras ir pakļautas paaugstinātam inficēšanās riskam ar gripu atbilstoši šai sezonai pieejamajam pretgripas vakcīnu apjomam.
Personu grupas, kas 2021./2022.gada gripas sezonā arī varēs saņemt valsts apmaksātu pretgripas vakcīnu: ieslodzījuma vietās esošas personas un darbinieki, kas nonāk tiešā saskarē ar ieslodzītajiem, Nacionālo bruņoto spēku pārstāvji, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonas ar speciālajām dienesta pakāpēm un vispārējās izglītības iestāžu pedagogi. Riska grupu paplašināšana tiek noteikta uz terminētu periodu - 2021./2022. gada gripas sezonai (2021. gada 22. decembris – 2022. gada 1. maijs).
Ar MK rīkojumu Nr.732 piešķirto finansējumu 2021.gadā tiks iegādātas plānotās 185 000 gripas vakcīnu devas, no kurām provizoriski 40 000 devu varētu novirzīt ieslodzījuma vietās esošo personu un darbinieku, kas nonāk tiešā saskarē ar ieslodzītajiem, Nacionālo bruņoto spēku pārstāvju, Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonu ar speciālajām dienesta pakāpēm un vispārējās izglītības iestāžu pedagogu vakcinācijai.
Noteikumu projekts paredz 2022.gadā nodrošināt dzimumneitrālu CPV vakcināciju un grūtnieču un pusaudžu vakcināciju pret garo klepu. Finansējums piešķirts gadam līdz ar to dzimumneitrāla CPV vakcinācija un grūtnieču un pusaudžu vakcinācija pret garo klepu ir terminēts pasākums – 2022. gadam.
Saskaņā ar Saeimas lēmumu "Par Saeimas 2021.gada budžeta samazināšanu un finansējuma novirzīšanu Veselības ministrijai" Saeimas Prezidijs ir nolēmis:
Pamatojoties uz Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas 2021.gada vēstuli Nr.622.9/9-15-13/21 Saeimas Prezidijam un Veselības ministrijas 2021.gada 7.decembra vēstuli Nr.01-11.1/6392 "Par finansējuma piešķiršanu CPV un garā klepus vakcīnām" Saeimai un, ņemot vērā Saeimas budžeta līdzekļu ietaupījumu, samazināt Saeimas 2021.gada budžetu, veicot izmaiņas programmā 01.00.00 "Saeimas darbības nodrošināšana", finansējuma samazinājumu 2 350 000 euro apmērā novirzot šādām Veselības ministrijas budžeta apakšprogrammām un aktivitātēm:
1. budžeta apakšprogrammai 33.04.00 "Centralizēta medikamentu un materiālu iegāde"
1 042 869 euro, tai skaitā:
1.1. 712 637 euro cilvēka papilomas vīrusa vakcīnu iegādei 2022.gadam;
1.2. 330 232 euro garā klepus vakcīnu iegādei 2022.gadam;
2. budžeta apakšprogrammai 33.18.00 "Plānveida stacionāro veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšana" 1 307 131 euro valsts sabiedrībai ar ierobežotu atbildību "Bērnu klīniskā universitātes slimnīca" jaunu tehnoloģiju ieviešanai un aprīkojuma iegādei.
Ar Ministru kabineta 2021.gada 14.decembra rīkojumu Nr.948 "Par apropriācijas pārdali" (prot. Nr.80 49.§) finansējumu no Saeimas budžeta programmas 01.00.00 "Saeimas darbības nodrošināšana" uz Veselības ministrijas budžeta apakšprogrammām tika novirzīts.
Detalizēti aprēķini anotācijas pielikumā.
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Noteikumu projekts tiek virzīts steidzamības kārtā, jo pastāv iespēja, ka tuvākajā laikā Latvijā var sākties gripas epidēmija, tādēļ sabiedrības iesaiste projekta izstrādē attiecībā uz noteiktu personu grupu vakcināciju pret gripu netika organizēta, projekta izstrādē netika iesaistītas nevalstiskās institūcijas.
SPKC katru gadu veic kampaņas par vakcināciju, kā arī vienmēr informē ārstniecības personas par izmaiņām vai aktualitātēm vakcinācijas jomā.
Konsultācijas ar sabiedrības pārstāvjiem nav notikušas.
Noteikumu projekts (attiecībā uz dzimumneitrālu CPV vakcināciju un vakcināciju pret garo klepu) tika nodots publiskai apspriešanai VM tīmekļvietnē līdz šī gada 13. augustam.
VM šī gada 13. augustā saņēma Latvijas Farmaceitiskās aprūpes asociācijas vēstuli, kurā minētā asociācija aicināja ietvert Vakcinācijas noteikumos atvērta tipa aptieku kā vietu un farmaceitu kā veselības aprūpes profesionāļu resursu iedzīvotāju vakcinācijas veikšanai, lai palielinātu Covid-19 vakcinācijas aptveri valstī kopumā. Ņemot vērā, ka noteikumu projekts tieši nav saistīts ar vakcināciju pret Covid-19, minētais jautājums netiek aktualizēts šī noteikumu projekta kontekstā, bet Latvijas Farmaceitiskās aprūpes asociācijas izteiktais priekšlikums tika izvērtēts kā viena no Covid-19 vakcinācijas aptveres palielināšanas iespējām.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jaunas institūcijas netiek veidotas.
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Noteikumu projekts skar sabiedrības veselības jautājumus.
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
© Valsts kanceleja 2021
TAP portāla lietotāju atbalsta dienests
tālr.: 67082960, e-pasts: tap.atbalsts@mk.gov.lv