lv en fr lv lv lv lv id lv lv sl id fr lv lv lv lv id lv lv sl nl fr nl lv fr lv en lv en lv en sv nl lv sv lv en lv en lv en lv lv en lv ur id lv en nl lv hu lv lv lv lv lv en lv en lv pl nl pl lv en lv en lv nl lv lv pl nl lv pl lv lv lv en lv en lv lv lv nl en lv lv en lv lv lv nl lv lv lv lv lv en lv nl lv lv lv en lv ru en nl lv en lv lv lv en en lv lv en lv
makslinieku profili – Latvijas Performances mākslas centrs
Performance “Sand Clock”. Kopā ar Aldu Rusinu. Rīgas Performances festivāls: Starptelpa. 2019.
Laura Feldberga – grafiķe, instalāciju, objektu un performanču māksliniece. Pabeigusi Latvijas Mākslas akadēmijas grafikas nodaļu, strādā instalāciju un vides objektu jomā. Darbu tēmas un tēli saistīti ar personisko un kolektīvo pieredzi, saikni ar dabu, ainavu, piederību dzimtai, vietai, identitātei. Piedalījusies izstādēs un mākslas projektos Baltijas valstīts, Skandināvijā, Krievijā, Islandē, ASV, Japānā un citur pasaulē. Strādājusi kā radošo projektu kuratore Pedvāles Brīvdabas mākslas muzejā. Performances mākslas grupas IDEAGNŌSIS dalībniece.
Performance “Cilvēki – kalni”. Franconia Sculpture Park, Minesotā, ASV. 2017.
No izstādes "Nogalināt BUTŌ X". 2015. Foto: V. Petrikaitė
Simonas māksliniecisko trajektoriju varētu aprakstīt Apolinēra vārdiem: putns, kas lido atmuguriski. Viņa dodas neatklātās teritorijās, ieviešot jaunus virzienus lokālās mākslas kopainā, pētot apziņas stāvokļus ar mākslas instrumentiem. Savā radošajā darbībā Simona integrē vairākas jomas: skatuves māksla, vizuālā māksla, mākslu terapija, horeogrāfija, režija, butō māksla, dzeja. Tā kā performances māksla apvieno šos dažādos virzienus, tad darbības māksla būtu visprecīzākais nosaukums Simonas mākslinieciskajai izpausmei. Viņu interesē arhetipisku, bezapziņas rosinātu tēlu izpēte ķermeņa un psihes mijattiecībās, kā arī baltiskās identitātes arhaiskie aspekti, kas tiek atklāti, izmantojot butō un performances mākslas tehnikas.
Simona mākslas jomā darbojas jau divdesmit gadus, radot performances, izstādes, izrādes un citus projektus. Piedalījusies izstādē Brave New World: On the Transformation of Central and Eastern European Cities (IFA galerija: Berlīne, Štutgarte) ar videodejas projektu TEC-1 (2007). Audiovizuālas izstādes – instalācijas nogalināt BUTŌ X idejas autore (ekspozīcijas autors – M. Tenisons, Rīgas mākslas telpa, 2015). Personālizstāde Kuala-Lumpuras Mākslas centrā (Malaizija, 2011).
Butō horeogrāfija izrādē – performancē Intervija ar Frānsisu Bēkonu, (rež. M. Dišlere, L. Dišlere, 2019); butō horeogrāfija un performance izrādē Marķīze de Sada (rež. A.Hermanis, Jaunais Rīgas teātris, 2017); Zvēri ir nemierīgi (rež. M. Mušlers (Vācija), teātris Kvadrifrons, 2019); Sunnisõnad (rež. P. Jalakass, Von Krahl teātris, Igaunija, 2015); butō kustību konsultante K. Simidzu “GRIMĒTAVA: beigās viss aizgājušais pārvēršas dārgās atmiņās…”, rež. Ģ. Ēcis, Jaunais Rīgas teātris 2015). Izrāžu ceļu galos plīv acis (rež. M. Tenisons, 2008); Nakts svētās dejas (rež. M. Tenisons, 2010), ZĪME (rež. M. Tenisons, 2011); Vilcene (rež. A. Uzulēna, 2015); Karalis Mindaugs. Lietuvas valsts dzimšana (Ukraina), rež. M. Tenisons) horeogrāfe un kustību māksliniece.
IDEAGNŌSIS performanču grupas vadītāja, izrāžu režisore: Lāčuvīrs (sadarbībā ar Torgeir Vassvik (Norvēģija), 2016); Cilvēka projekts (2015); Saudade (2014); vārna, vārna tu mana melnā āda (2012).
Viņa ir arī vairāku rakstu autore, tai skaitā grāmatas-kopkrājuma BUTŌ (izd. Mansards, 2015), dzejas un foto kataloga Nakts svētās dejas (2010), kā arī dzejas grāmatas Spoguļsoļi (izd. Neputns, 2002) autore.
MĀ TELPA mājas lapa
Filma Butō X: (rež. M. Tenisons)
Studijas performances. 2007. Foto: J. Deinats
Performance “Dubļi. Zemes saldums uz mēles”. Pedvāles Brīvdabas mākslas muzejs. 2007. Foto: J. Deinats
Izrāde "Lāčuvīrs". Rīgas Performances festivāls "Starptelpa". 2018. Foto: P. Jakušonoks
IDEAGNŌSIS ir mākslinieku grupa, kuru profesionālā darbība noris dažādās mākslu jomās – vizuālā māksla, instalācija, fotogrāfija, video, glezniecība, skulptūra, deja, dzeja, balss māksla. Māksliniekus apvieno darbība vizuālo performanču, procesuālās mākslas, kā arī skatuves mākslu jomās. Galvenās darba tēmas ir ķermenis telpā un laikā; ķermenis un objekts; ķermenis kā perfromances komponents, ķermeņa un psihes mijiedarbība.
Grupa darbojas kopš 2006. gada, piedaloties un radot multimediālas izrādes un performances, sadarbojoties ar mākslas muzejiem un galerijām, piedaloties starptautiskos projektos un festivālos.
Grupas radošā vadītāja ir režisore un māksliniece Simona Orinska. Grupai ir izveidojies stabils atbalstītāju un sadarbības partneru loks. Kopš 2016. gada grupas rezidences vieta ir centrs MĀ TELPA.
Grupas mākslinieciskais mērķis ir veicināt profesionālu starpdisciplinārās mākslas attīstību vietējā un starptautiskā mērogā, akcentējot latvisko identitāti laikmetīgā skatījumā. Tas ir holistisks skatījums uz mākslu, kas apvieno dažādus vizuālās un skatuves mākslu izpausmes veidus: postdramatiskais teātris, vizuālā performance, procesuālā māksla, skaņu ainava, dejas teātris, fiziskais teātris, videodeja.
IDEAGNŌSIS piedāvā izveidot spilgtas performances un akcijas pasākumos, festivālos un norisēs, kur nepieciešama radoša dzirksts un oriģināla domāšana, kā arī organizēt dažādas meistarklases (butō, balss resursu darbnīca, fotogrāfija un portretu māksla, videodeja, performances kopīga izveide u.c.) pasākumu, semināru ietvaros vai ārpus tiem.
Alķīmiska performance "Vitrum. Transmutatio". 2015.
Performance "Zīme. Purifikācija". 2012.
Sabīne Moore ir māksliniece, mūziķe, dizainere un LKK Mākslas institūciju pārvaldības specializācijas Foto un video producents vadītāja. Studējusi JRRMV, LMA VKN un UDK Berlin. Sabīnes mākslinieciskā darbība lielākoties ir audiovizuālajā sfērā, kas nekrīt tālu no viņas daudzajiem ekperiementiem performances mākslā, spēlēm ar tēliem, un eksperimentālām tehnoloģijām, iegūstot mūziku no dzīvu augu impulsiem. Sabīne ir darbojusies kā producente, komponiste un izpildītāja mūzikas projektos Kroffork, Waterflower, MMMM un Abuses. Mūzika ir devusi iespēju izmēģināt dažādas skatuves, braucot starptautiskās koncerttūrēs, un piedaloties tādos Latvijas mūzikā svarīgos notikumos, kā Zelta Mikrofons un Supernova (Eirovīzijas priekšatlase). Waterflower albums Balta Gaisma saņēma divas nominācijas Mūzikas ierakstu gada balvā Zelta Mikrofons 2021. Sabīne ir pazīstama arī ar profesionālo darbību videogrāfijā, strādājot pie pilnmetrāžas animācijas filmām Saule brauca debesīs (rež. Roze Stiebra), Mans laulību projekts (rež. Signe Baumane).
Waterflower Rīgas Performances festivālā Starptelpa. 2018. Foto: Anna Maskava
"The Mercurial Fountain" Rīgas Performances festivāls Starptelpa. 2018. Photo: Anda Masq
Dukurs Andris Šilaua Māra
Andris Dukurs un Māra Šilaua
Andris Dukurs un Māra Šilaua ir performanču mākslinieki, kuri darbojās biedrībā Rūjienas muiža. Mākslinieki veido uguns performances apvienojumā ar A. Dukura metālmākslu. 2020. gadā Rūjienas muižā norisinājušās vairākas mākslinieku performances – Stāsts par Jonu, Hindenburga nolaišanās un Krustiņdejas.
Ekrānšāviņš no video darba "Tuči kak ļudi". 2019.
Vika Eksta ir māksliniece un pedagoģe, kas savos darbos izmanto fotogrāfiju, kustīgo attēlu, performanci un audiovizuālo arhīvu pētniecību. Vika piedalās un veido live performances, tomēr viņas galvenā specialitāte ir tieši perforamnce kamerai, kur bieži vien viņa ir kameras abās pusēs.
Savās performancēs Vika veido dažādus sieviešu tēlus, kuru saknes meklējamas personīgajā pieredzē un apkārtējās sabiedrības vērojumā. Nozīmīgākie darbi – pašportretu projekts Dievs Daba Darbs, kurā Vika iejūtas latviešu pamestās viensētas iedzīvotājas lomā, kustīgo fotogrāfiju Snakes and Ladders – GIF izstāde tiešssaistē, kur veidojot fiktīvos naratīvus Vika iejūtas dažādu neeksistējošu kino varoņu lomās, Nataša un Tuči kak ļudi – Vika radīja eksotizētas un ļoti seksapīlas Austrumeiropas sievietes tēlu, kurš ilgākā laika periodā kļuva par vairāku performanču varoni, 33 – video performance, kurā māksliniece palaiž vaļā savu zemapziņu, ļaujot tai runāt caur improvizētām darbībām.
Apguvusi fotogrāfiju pie Andreja Granta un EFTI fotoskolā Madridē, ieguvusi maģistra grādu vizuālajā komunikācijā Latvijas Mākslas akadēmijā. Vika ir ADC Young Guns, FK Portfolio un Rīgas Fotogrāfijas Biennāles balvas jaunajiem Baltijas fotogrāfiem ieguvēja, nominēta Purvīša balvai. Kopš 2014. gada piedalās izstādēs Latvijā un ārvalstīs, piemēram, ISSP Galerijā, Kauņas Fotogrāfijas galerijā, galerijā Alma, piedalījusies grupas izstādēs Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā, Kim? Laikmetīgās mākslas centrā un citviet.
Ekrānšāviņš no video performances "33". 2020.
No sērijas "Dievs Daba Darbs". 2015.
"Power play" Festivāls "III MiHcki MiжHapoдHы фecTыBaлb пocT-ckyлbпTypы". Minska, 2018.
Velta Gūtmane ir starpdisciplināra māksliniece, kura dzīvo Rīgā, Latvijā. Viņas ķermenis tiek izmantots kā audekls, veidojot dažāda veida skulpturālas figūras un objektos orientētas performances. Savos darbos apskata tēmas, kurām ir autobiogrāfisks raksturs. Māksliniece veic pagātnes un tagadnes izpēti, ietērpjot to dažādos emocionālos stāvokļos. Gūtmanes mākslas darbu iedvesmu avots ir tehnoloģiju ienākšana mākslas vidē un tās kalpošana saziņā starp publiku un mākslinieku.
"Seanss ar robotu". Rīgas Performances festivāls "Starptelpa". Rīga, 2019.
"Mīlestības robežas". Tukuma novada svētki. Tukums, 2019.
Danielas Vētras mākslinieciskā prakse sakņojas poētiski ķermeniskā pieejā mākslas veidošanā, kur ķermenis vienmēr ir centrālais aģents, ap kuru tiek būvētas dažādas telpiskās un audiovizuālās pieredzes. Būtiskākie viņas mākslas formas nosacījumi ir: telpa un laiks, rituāla process, izpildītāja un skatītāja mijiedarbība, sirreāla sapņiem līdzīga stāvokļu radīšana, ekstremāls, fizisks pārbaudijums kā rezūltātā tiek pārkāptas fiziskā un garīgā ķermeņa robežas, ar mērķi sasniegt apziņas paplašinošu stāvokli. Šajā procesā tiek izvirzīti tādi jautājumi kā: ko nozīmē būt cilvēkam, kādi ir mūsdienu cilvēka apstākļi salīdzinājumā ar pagātni, cik izturīgi vai, gluži pretēji, cik trausli ir šie stāvokļi. Ar savu mākslu Daniela cenšas veidot godīgu, komplicētāku un domāt rosinošu saturu kā centrālais objekts ir cilvēks.
Viņa izmanto dažādus plašsaziņas līdzekļus, piemēram, skaņu, mūziku, video, apgaismojumu, skulptūras, kostīmus un instalācijas, lai radītu paaugstinātas realitātes sajūtu ar nolūku virzīties tālāk par tādām apakšnodaļām kā dzimums, rase vai vecums, galu galā tiecoties uz izpratni, ka mūsu ķermenis ir universālas apziņas nesējs.
"New Globe". Festivāls "Aletheia". Somija, 2020.
“Pret traģisko sienu / Against the Tragic Wall”. Rīgas Mākslas telpa, 2020.
"It's time to divorce". Festivāls "Diverse Universe". Igaunija, 2020.
"Pāreja". Rīgas Performances mākslas festivāls "Starptelpa", 2019.
Meja Sarmīte Kalniņa ir performanču māksliniece, kas dzīvo un strādā Rīgā, Latvijā. Kalniņa savā radošajā darbībā strādā ar autobiogrāfiskiem motīviem, fokusējoties uz personīgās pieredzes un sievietes emocionālā stāvokļa attēlojumu. Mākslinieces rokrakstam raksturīgas plūstošas un lēnas kustības, kuras uzsver darbības esību ārpus sadzīviskā un reālā laika. Meja Sarmīte Kalniņa 2018. gadā absolvējusi Latvijas Performances mākslas centra organizēto Performances mākslas kursu kā arī apguvusi buto mākslu Simonas Orinskas vadībā.
"Tree walk". Festivāls "No New Idols", 2019.
"Meat VS Vegan". Rīgas Centrāltirgus, 2018.
Sandra Betkere ir brīvmāksliniece un dizainere ar tieksmi uz improvizāciju un savas personības pilnveidošanu. 2019. gadā abslovējusi Latvijas Performances mākslas centra Performances mākslas kursu. Kopš 2002. gada darbojas Teātra klubā Hamlets. Betkeres moto, kas raksturo viņas dzīvi un  māksliniecisko praksi ir “Ļaujies, lai dzīve tevi nes!” jeb “Go with the flow!” 2019.gadā piedalījusies Rīgas performances mākslas festivālā Starptelpa ar performanci Kiss me if you can.
Foto apropriācija veltīta Barselonas performanču grupai "Osadia". Rīga, 2018.
"Kiss me if you can". Rīgas Performances mākslas festivāls "Starptelpa", 2019.
1 2 Next Page →
Latvijas Performances mākslas centrs
Miera iela 15, k-1., 3. stāvs
Copyright © 2022 Latvijas Performances mākslas centrs