lv en de lv lv lv lt lv lv lv lv lv de lv lv tr lv lv hbs_lat lv lv lv lv en lv lv lv lv nl lv lv lv uz hbs_lat fi ceb lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lt lv lv lv lv la lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv sl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv en lv lv fr lv lv de lv de vo lv nl en en pl en en en en en en en en en en sv fr de de fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en fr it fr de en en en en en en fr en fr lv lv sl mn lv es nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv en lv lv lv en en en en en en en en en en
Mazās zemnieku saimniecības saņem alternatīvu finansējumu līdz pat 100 tūkstošiem eiro – Alojas administrācija
Alojas pilsētas un pagasta pārvalde
Alojas novada dome23.03.202023.03.2020 Aktualitātes, Sabiedrība, Uzņēmējdarbība
Mazajām zemnieku saimniecībām sezonālo darbu veikšanai pietrūkst vidēji 13 tūkstošu eiro, liecina „Lande.lv” dati. Paši lauksaimnieki uzskata, ka iemesls tam ir valsts un Eiropas Savienības (ES) fondu nevienlīdzīgie atbalsta mehānismi, kas ierobežo konkurenci. Līdzekļu pietrūkst galvenokārt izejmateriālu un tehnikas iegādei, kā arī remontam.
„Mums trūkst naudas, lai savestu kārtībā tehniku. Bez tās – nekādi, jo līdz maijam jāpaveic lielākie darbi – zemes aršana un kultivēšana,” norāda zemnieku saimniecības vadītāja Silvija no Preiļu novada.
Lauksaimnieks Ainārs no Liepājas atklāj, ka viņam papildus nauda vajadzīga stādu, mēslojuma iegādei, ražas laikā ogu transportēšanai un tirdzniecību saistīto izmaksu segšanai. Savukārt Raimondam, kurš saimnieko Balvu novadā, aktuāla ir traktora un sēklu iegāde, kā arī esošās tehnikas remonts.
Šie zemnieki ir mazo saimniecību vadītāji. Viņi atzīst, ka esošajā ekonomiskajā situācijā “uzaudzēt muskuļus” ir grūti. Lai darbi nekavētos, lauksaimnieki izvēlas alternatīvas finanšu iespējas.
Situāciju lauksaimniecības nozarē spilgti ilustrē “Lande.lv” pieaugošā aizņēmumu tendence – pērn par 50% palielinājās to klientu skaits, kas aizņēmās naudu pret zemes vai meža ķīlu saimniecības vajadzībām. Ja 2018. gadā šim nolūkam uzņēmums izsniedzis 575 tūkstošus eiro, tad aizvadītajā gadā – jau vairāk nekā miljonu. Šogad varētu tikt sasniegts jauns rekords, jo divu mēnešu laikā izmaksāti jau 190 tūkstoši eiro.
Pērn  uzņēmuma aizdevumu apmērs variēja no diviem līdz pat 100 tūkstošiem eiro, bet vidējā izsniegtā summa divu gadu laikā saglabājusies teju nemainīga – 13 tūkstoši eiro.
„Mums ir svarīgs vietējais produkts, un zemnieku spēja konkurēt tirgū. Lielākā daļa klientu ir saimniecības ar zemes vai meža platību ap 30 hektāriem. Šiem zemniekiem ir svarīgs atbalsts attīstībā, iespēja paplašināties,” uzņēmuma īstenoto sociālo funkciju pamato valdes loceklis Edgars Tālums.
“Šobrīd lauksaimniekiem ir iespēja izvēlēties sev piemērotāko maksājuma apmēru, lai aizdevumu varētu atgriezt  bez grūtībām. Ziemas sezonā vairumā gadījumu aizdevumi tiek atgriezti pirms termiņa, dzēšot tos pilnā apmērā,” novērojis E. Tālums. Viņš arī atzīmē, ka, cienot lauksaimnieku laiku, uzņēmums piedāvā iespēju attālināti iepazīties ar līguma nosacījumiem un darījuma noslēgšanas gadījumā dokumentus nosūtīt ar kurjeru uz klientam ērtu vietu.
Tikmēr Latvijas lauksaimnieku organizācijas pieprasa ilgtermiņa risinājumus nozares sakārtošanai, gada sākumā Briselē protestējot pret negodīgu kopējās lauksaimniecības politiku un nevienlīdzīgiem tiešajiem maksājumiem ES dalībvalstu vidū.
Lauku atbalsta dienesta (LAD) pārstāve Kristīne Ilgaža atzīst, ka vienoto platību maksājumu apmērs pašlaik ir karstākais diskusiju objekts lauksaimnieku vidū: „Vienoto platību maksājumu LAD ik gadu aprēķina, dalot gada finansējumu, kas noteikts šim maksājumam, ar valstī deklarēto atbalsttiesīgo hektāru kopskaitu. Šī likme katru gadu pieaug.” Statistika to apliecina – ja 2009. gadā tie bija 38 eiro par hektāru, 2015. gadā – 58 eiro, tad šogad jau 85 eiro par hektāru. Jāpiebilst, ka citās ES dalībvalstīs lauksaimnieki saņem pat 550 eiro par hektāru.
Kā norāda biedrība „Lauksaimniecības organizāciju sadarbības padome”, liela daļa citu dalībvalstu lauksaimnieku saņemot ļoti dāsnus atbalsta maksājumus – sākot no simts līdz pat 209 procentiem no ES vidējā tiešo maksājumu līmeņa, kamēr Latvija nākamajā periodā sasniegs vien 77 procentus. Tajā pat laikā lauksaimniecībai nepieciešamie izdevumi Latvijā ir teju tikpat augsti ka citviet Eiropā, tāpēc finansējuma samazinājumam neesot ekonomiska pamatojuma.
Vairums Latvijas lauksaimnieku iebilst arī pret valsts atbalsta politiku, kuras rezultātā četras piektdaļas jeb 200 miljoni eiro atbalsta naudas nonāk pie aptuveni 15 procentiem lielo saimniecību. Tas radot negodīgas konkurences apstākļus, jo valstī visvairāk – kopskaitā vairāk nekā 51 tūkstotis – ir tieši mazo un vidējo saimniecību, kas apsaimnieko līdz 50 hektāru platību. Salīdzinājumam – vidēji lielo un lielo saimniecību skaits nesasniedz sešus tūkstošus.
Zemkopības ministrs Kaspars Gerhards publiski paudis, ka „atbalstam jābūt iespējami vienlīdzīgam un iekļaujošam, lai lielie uzņēmēji nebūtu nostādīti labākā lomā kā mazie.” Tomēr lauksaimnieki iebilst, ka valsts piekopj politiku „nauda seko hektāram, nevis cilvēkam”, un šis ekonomiskais spēks izspiežot mazos lauksaimniekus no teritorijas.
Arī Zemnieku Saeimā finansējuma vienlīdzīgas pārdales jautājums pasludināts par gada aktualitāti, jo „Eiropas Komisijas piedāvājums nākamajiem septiņiem gadiem Latvijas lauksaimniekiem ir nepieņemams”. K. Ilgaža norāda, ka pašlaik notiekot darbs pie jaunā plānošanas perioda nosacījumu izstrādes, un pārmaiņas atkarīgas no pašiem nozares pārstāvjiem.
„Lande.lv” ir strauji augošs specializēts finanšu pakalpojumu sniedzējs lauksaimnieku un mežsaimnieku atbalstam. „Secured Finance MGMT” uzņēmumu grupas paspārnē zīmols darbojas kopš 2018. gada. Tā galvenās priekšrocības ir pieteikumu operatīva izskatīšana, mazu saimniecību finansēšana, kā arī aizdevumu ātra izsniegšana.
Diāna Āboltiņa, Lande.lv pārstāve,
Tālr.: + 371 20040516;
← Iepirkums Nr. AND 2020/01 “Mēbeļu un aprīkojuma piegāde Alojas Ausekļa vidusskolai”
Alojas novada dome nomās pašvaldības policijas vajadzībām atbilstošu auto →
Limbažu novada Alojas pilsētas valsts un pašvaldības vienotais klientu apkalpošanas centrs (Alojas VPVKAC)
Atvainojiet, šobrīd neviena aptauja nav pieejama!
Tweets Alojas Novada jaunumi
Pieejams jauns digitālais rīks — “Klimata kalkulators pasākumu organizatoriem”
Ģimene un bērni – vērtība Alojā!
Mūzikas skolas saņem datortehnikas ziedojumu no AS “SEB banka”
SIA “Data eksperts” datorsistēmu inženieris Aigars Meisters, kurš arī sniedz IT pakalpojumus Alojas administrācijas iestādēs, uzrunājot Limbažu novada pašvaldības Alojas administrācijas vadītāju Aivaru Krūmiņu, aicināja iesaistīties akcijā, kas rastu iespēju saņemt lietotas datortehnikas ziedojumu Jāņa Zirņa Staiceles mūzikas un mākslas…
SIVA aicina uz starptautisko zinātnisko konferenci “Izglītība. Atbalsts. Sadarbība.”
Š.g. 3.decembrī tiešsaistē norisināsies Sociālās integrācijas valsts aģentūras Koledžas 12.zinātniskā konference “Izglītība. Atbalsts. Sadarbība.”. Konferences laikā ar savām zināšanām un pieredzi dalīsies gan Eiropas Rehabilitācijas platformas projektu vadītājs Mathias Maucher un Portugāles Profesionālās rehabilitācijas centra CRPG pārstāvis, gan Latvijas iestāžu…
Līdz decembrim aicina skolēnus piedalīties konkursā par tīru vidi
Rūpējoties par dabas saglabāšanu, Lielā Talka aicina 5. – 12. klašu skolēnus piedalīties konkursā “Tīra vide – neatņemama mana un manu vienaudžu Latvijas sastāvdaļa”. Konkursa mērķis ir aktualizēt nepieciešamību rūpēties par vidi, lai saglabātu to tīru, skaistu nākamajām paaudzēt. Savās…
Aizvadīta 2021. gada sezona Latvijas Amatieru čempionātā motokrosā
16. septembrī notiks Stipro skrējiens
28. un 29. augustā notiks bezmaksas laivošanas nodarbības
Virtuālais asistents uzziņām un jautājumiem saistībā ar Covid – 19
Copyright © 2022 Alojas administrācija. Theme by Colorlib Powered by WordPress
Izstrādājusi Alojas novada iedzīvotāja Rūta Grasberga
Alojas novada pašvaldības mājas lapas vietnē tiek izmantotas sīkdatnes (angļu valodā „cookies”). PiekrītuNepiekrītu Papildus informāciju skatīt Šeit
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. This category only includes cookies that ensures basic functionalities and security features of the website. These cookies do not store any personal information.
Any cookies that may not be particularly necessary for the website to function and is used specifically to collect user personal data via analytics, ads, other embedded contents are termed as non-necessary cookies. It is mandatory to procure user consent prior to running these cookies on your website.