lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv id rm lv en sk en ca lv ca nl en en lv eu uz lv de fr nl lv lv lv lv lv lv lv bpy lv es lv sv lv lv lv lv lv lv lv lv sv lv sv lv lv nl lv lv eo lv lv lv fi lv lv lv it lv es lv lv cs en lv lv fr fi lt lv nl lv hbs_lat lv lv en lv lv es es lv lv nb eo en lv lv fr lv lv fr lv lv lv lv fr lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv en sq en en lv lv lv en lv lv lv lv lv tr es es lv lv nb eo en lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv en lv fr lv lv lv lv id lv fi it lv cs ca lv lv it en lv lt lt lt hbs_lat lv lv lt en lv lv lv lv lt fi eo lv lv lv lv lv vo lv lv ja sv lv lv lt sv fr en lv sv fr sl lv en pt lv lv en lv lv lv lv lv lv
Zīmīgais akmens : Ziņu aģentūra ZS
Palielināt Samazināt 17 Sep 2011 , 20:15
Slinkā Napoleona kūka bez cepšanas
Ēģiptē fanu sadursmēs pēc futbola spēles nogalināti 74 cilvēki
Afganistānā notriekts NATO helikopters; gājis bojā 31 ASV karavīrs
Pusei Eiropas vīriešu ir kopīgi gēni ar Ēģiptes faraoniem
VĒL PIRMS DAŽIEM GADU SIMTIEM EIROPIEŠIEM ĒĢIPTE BIJA TĀLA, NOSLĒPUMAINA ZEME. PĒC NAPOLEONA KARAGĀJIENA VISS MAINĪJĀS, TAČU NE JAU FRANČU KARAVADOŅA PANĀKUMU DĒĻ. ĒĢIPTE ATKLĀJĀS EIROPAI, PATEICOTIES KĀDAM NEJAUŠAM ATRADUMAM.
Francijā 18. gadsimta beigās parādījās jauns varonis, kurš bija nodemonstrējis izcilas karavadoņa spējas, iekarojot Itāliju. Viņa vārds bija Napoleons Bonaparts. Atgriezies mājās no iekarojumiem, viņš drīz vien bija gatavs jauniem panākumiem un izaicinājumiem. Napoleons alka uzvarēt Francijas galveno ienaidnieku – Angliju. Taču tiešs uzbrukums Britu salām nevarēja būt veiksmīgs, jo nebija nekāds noslēpums, ka angļu flote ir galvastiesu pārāka par franču floti. Bija jāatrod kāda zeme, no kurienes varētu dot izšķirīgu triecienu Anglijai, un karavadoņa izvēle apstājās pie Ēģiptes, jo šīs tālās zemes iekarošana varēja būt sākums angļu ietekmes mazināšanai Austrumos.
Kad Napoleons plānoja savu nākamo karagājienu, viņam pat nevarēja ienākt prātā doma, kādi atklājumi tiks veikti tā laikā un ka pasaule ieraudzīs neparastu dārgumu, ko franči atradīs Ēģiptes teritorijā.
1798. gada 19. maija rītausmā ceļā no Francijas devās vairāki simti franču karakuģu. Pēc 44 dienām ceļā, izvairoties no angļu admirāļa Horācija Nelsona, kas Vidusjūrā dežurēja cerībā sakaut frančus jau jūrā, Napoleona vadītais karaspēks nonāca pie Ēģiptes krastiem.
1799. gada augustā, gadu pēc Napoleona izkāpšanas uz Ēģiptes zemes, franču zinātnieki veica ļoti svarīgu atklājumu. Armijas daļas tolaik nostiprināja Senžuljēna fortu, kas atradās netālu no Rozetas pilsētas [mūsdienās to dēvē par Rašīdu]. 2. augustā kāds karavīrs, rokot ierakumus pie Alrašīdas cietokšņa aptuveni septiņus kilometrus no Rozetas, senās celtnes drupās atklāja plakanu akmeni rakstāmgalda virsmas lielumā. Tumšā granīta plātne svēra aptuveni 760 kilogramu. Uz tās vīdēja noslēpumaini uzraksti, tāpēc akmens uzreiz tika atzīts par vēsturisku priekšmetu un izraisīja zinātniekos lielu interesi. Relikviju nosūtīja uz Napoleona dibināto Ēģiptes institūtu Kairā. Daudzi uzskatīja, ka akmens glabā senu un varenu noslēpumu atminējumu.
Uz Rozetas akmens varēja skaidri izšķirt trīs uzrakstus. Divi augšējie bija hieroglifu un dēmotiskajā (tā sauktajā ēģiptiešu tautas) rakstībā, trešais – sengrieķu valodā. Kaut gan teksta rindiņu skaits katrā daļā bija atšķirīgs, palielinoties no augšas uz apakšu, teksta fragmenti bija vienāda izmēra. Ēģiptes institūta speciālisti izvirzīja versiju, ka visos trīs fragmentos ir viens un tas pats teksts dažādās valodās un rakstībā. Sengrieķu valoda zinātniekiem nebija sveša, taču hieroglifi bija nodoti aizmirstībai jau vismaz 13 gadsimtus pirms franču atklājuma. Tāpēc mācītie vīri cerēja, ka Rozetas akmens teksts sengrieķu valodā, ja vien tas satur to pašu informāciju, ko hieroglifi un teksts dēmotiskajā valodā, pavērs priekškaru uz ēģiptiešu senās rakstības noslēpumiem. Ja frančiem izdotos atjaunot hieroglifu alfabētu un gramatiku, varētu izlasīt rakstīto uz citiem Ēģiptē atrastiem seniem priekšmetiem un pieminekļiem, un tas būtu liels sasniegums šīs zemes vēstures izpētē. Franču zinātniekus gluži saprotami vilināja iespēja izzināt senatnes noslēpumus, tostarp tos, par kuriem rakstīts jau Bībelē.
No frančiem pie angļiem
Aptuveni pusgadu pēc ierašanās Ēģiptē Napoleons joprojām vadīja karadarbību šajā zemē, taču Sīrijas teritorijā sāka pulcēties daudzskaitlīga turku armija, kuras mērķis bija padzīt frančus no Ēģiptes.
Cenšoties novērst turku uzbrukumu, Napoleons kopā ar tūkstošiem karavīru devās karagājienā pret Turciju. Ceļā uz Akras cietoksni franči izcīnīja dažas uzvaras, bet pie cietokšņa Napoleona armiju sagaidīja vairāki tūkstoši turku karavīru, kuru vidū bija arī daudzi angļi. Turku un angļu apvienotā armija lika Napoleonam atkāpties.
Pa šo laiku Eiropā bija notikušas lielas pārmaiņas – vairākas valstis bija pieteikušas karu Francijai, bet pašu franču ne pārlieku iecienītā valdība bija vāja un apjukusi. Napoleons, uzskatot, ka Ēģipte ir pilnīgi viņa varā, nolēma atgriezties dzimtenē.
Francijā karavadoni sagaidīja ar ovācijām. Viņš iesaistījās apvērsumā, un drīz vien valdība bija padzīta. Pa to laiku angļu un turku karaspēks Ēģiptē bija sācis uzbrukumus franču armijas daļām. Lai Rozetas akmens nenokļūtu ienaidnieku rokās, franči to pārveda no Kairas uz Aleksandriju. Taču angļi piespieda frančus atdot visas Ēģiptē iegūtās senlietas un vērtslietas, un to vidū bija arī Rozetas akmens.
Zinātnieku sākotnējās cerības, ka Rozetas akmens ir sen meklētā atslēga, kas palīdzēs atšifrēt senēģiptiešu valodas tekstus, pēc kāda laika izplēnēja. Akmens plāksnei trūka dažu fragmentu kreisajā augšējā, labajā augšējā un labajā apakšējā stūrī, tāpēc dēmotiskā un hieroglifu teksta salīdzināšana ar sengrieķu teksta daļu bija ļoti sarežģīta. Turklāt tolaik vēl nebija simtprocentīgi pierādīts, ka visi trīs teksta fragmenti satur vienu un to pašu informāciju, un arī šīs šaubas neatviegloja zinātnieku darbu.
Pēc kāda laika Rozetas akmens tekstu atšifrēšanai pievērsās jauns franču zinātnieks Žans Fransuā Šampolions, un tieši viņš atklāja pasaulei senēģiptiešu valodas mistērijas. Par eģiptoloģiju Šampolions ieinteresējās jau skolas laikā. Septiņpadsmit gadu vecumā viņš Parīzē mācījās Austrumu valodas un sāka sastādīt koptu valodas vārdnīcu. Koptu valoda savulaik Ēģiptē ieņēma dēmotiskās valodas vietu. Pēc Šampoliona domām, koptu valoda bija viena no vēlajām ēģiptiešu valodas formām, jo tajā tika izmantoti arī grieķu burti. 1812. gadā Šampolions, būdams vien 22 gadus vecs, kļuva par profesoru. Izmantojot priekšteču darbus un atklājumus, koptu un citu valodu zināšanas, jaunais zinātnieks spēja noteikt hieroglifu fonētisko vērtību un atšifrēja dažus šajā rakstībā Rozetas akmenī iegrebtos valdnieku vārdus.
Saskaņā ar lekcijas pierakstiem, ko Šampolions nolasīja Parīzes akadēmijā, gan Rozetas akmenī, gan kādā obeliskā no Nīlas salām viņš redzējis kartušu, kurā atrodams Ptolemaja vārds, un to pierāda Rozetas akmens grieķu teksts. Zinātnieks atklāja, ka kartušā daži simboli nozīmē vienu vai divus dažādus burtus un pēc sieviešu vārdiem vienmēr tiek izmantots viens noteikts simbols, kas nosaka sieviešu dzimti. Salīdzinot kartušu ar Ptolemaja vārdu un kādu citu, Šampolions pamanīja, ka pirmā, otrā, trešā, ceturtā, sestā un septītā zīme vārdā Ptolmees sakrīt ar piekto, devīto, ceturto, otro un trešo zīmi citā vārdā. Tā jaunā zinātnieka acīm pavērās vārds Kleopatra, bet, turpinot darbu tādā pašā veidā, – Alexander, Berenike, Ceasar, Ramses, Tutmos. Turpmāk nezināmo simbolu nozīmi viņš noteica, uzminot tiem ekvivalentos burtus sengrieķu valodā un tos pretstatot. Tādējādi palēnām atklājās hieroglifu ābece. Šampoliona atšifrēšanas metode nu jau kļuvusi par klasiku un iekļauta daudzās lingvistikas un eģiptoloģijas mācību grāmatās.
VĒL PIRMS DAŽIEM GADU SIMTIEM EIROPIEŠIEM ĒĢIPTE BIJA TĀLA, NOSLĒPUMAINA ZEME. PĒC NAPOLEONA KARAGĀJIENA VISS MAINĪJĀS, TAČU NE JAU FRANČU KARAVADOŅA PANĀKUMU DĒĻ. ĒĢIPTE ATKLĀJĀS EIROPAI, PATEICOTIES KĀDAM NEJAUŠAM ATRADUMAM.
Balsot par šo ziņu
Ja vēlies nobalsot par šo rakstu, sūti SMS ar tekstu
Maksa (0,36 LVL) ir pievienota telefona rēķinam vai atrēķināta no priekšapmaksas kartes.
Atbalsts: +37129469896 | zinuspice@gmail.com | Piedāvā fortumo.lv
Diskutēt par šo ziņu
Materiāls publicēts sadarbībā ar vietni
Ievietots : 17 Septembrī 2011
Skatīts : 1161 reizi
Birkas : NAPOLEONA, franču, akmeni, karavīrs, KARAGĀJIENA, akmens, Ēģiptes, Ēģipte
Forma paredzēta ziņojumam redakcijai par konkrēto materiālu !
Vispārīgai saiknei ar redakciju izmantojiet "Kontaktu" formu
Pētījums: taupības nolūkos mazāk pērk grāmatas un laikrakstus
Iespējams nekustamā īpašuma nodokļa pieaugums
Maijā būs četras brīvas dienas, Jāņos piecas
Internetā pārdod lata monētas ar krupja attēlu par pieciem latiem gabalā
Policija Jēkabpilī atbrīvo sievieti, kas saņemta par ķīlnieci
Pasludināti "Golden Hammer" festivāla 2010 uzvarētāji
Komentāru pagaidām nav. Esi pirmais !
Pievienot komentārus var tikai reģistrētie lietotāji.
[ Reģistrācija | Ieeja ]
Ziņu Spice neatbild par rakstiem pievienotajām lasītāju atsauksmēm, kā arī aicina portāla lasītājus, rakstot atsauksmes, ievērot morāles un pieklājības normas, nekurināt un neaicināt uz rasu naidu, iztikt bez rupjībām. Lūguma neievērošanas gadījumā Ziņu Spice patur tiesības liegt rakstu komentēšanas iespēju, kā arī dzēst neatbilstošos komentārus.
Aukstasinība ir vissvarīgākā īpašība, kas jāpiemīt cilvēkam, kuram lemts pavēlēt.
LTV Ziņu dienesta sižeti
DJ Bacon Līgo Tusiņš 2021
Kas ir vissvarīgākais Tavā dzīvē?
[ Rezultāti · Arhīvs ]
2010 - 2022 © AZS
Mobilā versija : spice.ucoz.lv/pda
Web izstrāde : Tavamājaslapa.lv
Viss, ko Tu meklēji
Ārstniecības augi Latvijā | Пиk изBecTий | Tiek izmantotas uCoz tehnoloģijas | Katalogs | Kinofilm@LV