lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en lv lv lv eo nb en eo lv lv nl lv es tr uk es en fr id lv lv lv lv lv lv lv sk lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ms sv lv de lv es en lv lv fr lv az en lv lv de lv lv es en lv es lv es en lv lv lv lv fr lv lv fr lv az en lv es lv lv es en lv lv lv es sv lv lv de lv lt lv es lv en lv lv es sv lv es lv es sv lv lv lv es lv ru ru ru fr ru ru ru ru ru lv lt lv sv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
"Unibankas" izveidošana: pie kontroles un naudas tika politiķiem pietuvinātas personas
2021. gada 10. oktobris 20:00
No haosa, kas banku nozarē valdīja 90. gadu sākumā, ieguvējas bija valstij piederošās bankas. Komercbankas bankrotēja, bet “Krājbanka” un “Unibanka” uzlasīja pārpalikumus. “Krājbanku” kontrolēja ar Ventspili saistīti spēki, bet “Unibankā” bija atvēlēta Valmieras grupējumam. Par to liecināja cilvēku loks, ko iecēla šo kredītiestāžu padomēs.
Vēlētājiem ar veselības problēmām ir iespēja pieteikt balsošanu savā atrašanās vietā, atgādina CVK
KNAB un VDD saņēmis iesniegumu par "trauksmes cēlēju" paustajām aizdomām aizsardzības nozares iepirkumos
Leiena rosina jaunas sankcijas pret Krieviju
ASV hokejisti varētu pamest okupantu līgu KHL
Aizsaulē devies kādreizējais Rīgas mērs Māris Purgailis
ASV aicina amerikāņus nekavējoties pamest Krieviju
Mūsdienās skaļi uzvārdi komercbanku padomēs ir PR triks. Bet valsts uzņēmumu politizācija ir sērga, no kuras joprojām neesam tikuši vaļā, vēsta raidījums "Nekā Personīga".
Pēc neatkarības atgūšanas bija jālemj, ko darīt ar padomju bankām. "Krājbanku" nolēma atstāt kā atsevišķu banku, pārējās finanšu struktūras un to filiāles nodeva Latvijas Bankai. Tā izveidoja privatizācijas fondu, kas nodaļas pārdeva pa vienai.
Šīs struktūrvienības strādāja kā mazas komercbankas, tobrīd Latvijas Bankas paspārnē. Kad 1993. gadā tās sāka izpārdot, Latvijā jau strādāja vairāki desmiti komercbanku. To kļuva vēl vairāk. Uz dažu filiāļu bāzes to darbinieki izveidoja mazas vietējās bankas Siguldā, Bauskā, Daugavpilī. Tā tapa arī "Aizkraukles banka". Citas filiāles nopirka lielākās komercbankas "Banka Baltija" un "Parex banka", kuras interesēja Latvijas bankas nodaļu nekustamais īpašums.
Naudas tautsaimniecībā bija maz. Gan uzņēmumi, gan bankas vēl tikai mācījās strādāt kapitālismā.
Pasaules bankas prognozes piepildījās, 90. gadu vidū Latvijā bija vairāk nekā 60 banku. Latvijas Bankas privatizācijas fonds, ko vadīja vēlākais deputāts un Valsts prezidents Andris Bērziņš, apvienoja 21 centrālās bankas nodaļu un izveidoja “Latvijas Universālo banku” jeb “Unibanku”.
Par bankas prezidentu kļūst pats Bērziņš. “Unibanka” nīkuļoja, un arhīvā pieejamie Latvijas Bankas privatizācijas fonda dokumenti liecina,
ka tas "Unibankai" regulāri pārskaitīja lielas naudas summas darbības nodrošināšanai.
Revidējot reģionālās nodaļas, atklājās daudz neatgūstamu kredītu. Visvairāk slikto kredītu bija Vecrīgas filiālē. Kopā bankā par neatgūstamiem atzina 25 miljonus latu.
Lielākais parādnieks bija parfimērijas ražotājs "Dzintars" ar divu miljonu latu kredītu. Bija arī negodprātīgi izsniegti kredīti ar filiāļu darbiniekiem saistītiem cilvēkiem. Izrādījās, ka līdz pat 1993. gadam Latvijas Bankas nodaļas strādāja bez jebkādas uzraudzības. Centrālās bankas prezidents Einars Repše Saeimas deputātiem atzina, ka tas bijis apzināti.
Lai jaundibinātā banka nebankrotētu, Latvijas valdība tai piešķīra valsts parādzīmes. To pārdošana aizpildīja "Unibankas" finanšu robu, nodrošinot ienesīgu darba vietu bankas vadības komandai. Bankas padomē nonāca koalīcijas politiķi, kā arī politikā vēl nezināmais
Andris Šķēle, advokāts Andris Grūtups, sākumā arī Ventspils mērs Aivars Lembergs.
Tas, ka īpašnieks bija valsts, nozīmēja, ka “Unibanka” no Finanšu ministrijas dabūja naudu slikto kredītu segšanai un padomus no ārzemju konsultantiem. Padomju skolas baņķierus izglītoja Pasaules bankas un pazīstamu rietumu banku speciālisti. Mazajām komercbankām tādu resursu nebija un drīz tās viena pēc otras paziņoja par bankrotu.
Nīkulīgā valsts banka divu gadu laikā kļuva par otru lielāko valstī. Pēc aktīvu apjoma 1994. gada beigās to pārspēja tikai “Banka Baltija”. Par iespēju “Unibanku” iegādāties interesējās “Parex”. Taču 10% akciju jau izrādījās sadalīti. Bērziņš un citi bankas vadoši darbinieki bija iegādājušies 400 tūkstošu latu vērtas akcijas ar 75% atlaidi. Starpību apmaksāja Latvijas Banka. Valsts kontroles revīzija secināja, ka darījums bijis pretlikumīgs. Jāņa Skrastiņa vadītā prokuratūra tam piekrita, bet nekā nereaģēja. Divus gadus pēc darījuma, 1996. gadā, Andra Šķēles vadītā valdība akciju uzdāvināšanu legalizēja.
Pēc “Bankas Baltija” bankrota 1995. gadā “Unibanka” tika arī pie tās filiālēm.
Privatizācijas aģentūra aizvien augošās bankas akcijas gribēja pārdot starptautiskā biržā. Šveices konsultanti "Unibankas" vadību veda uz Londonu, Amsterdamu, Ņujorku. Pasaules finanšu centros nevienu neinteresēja mazā “Unibanka”. Lielāko daļu akciju nopirka vietējās un zviedru bankas, kā arī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka.
Bankai bija vajadzīgs stratēģiskais investors. Runāja ar daudzām rietumu bankām, piemēram, Vācijas "Landesbank". Drīz pēc 98. gada Krievijas krīzes līgums par "Unibankas" pārdošanu tika slēgts ar zviedru SEB grupu.
Tikai dažus gadus vēlāk tā pati banka, kuru slikto kredītu dēļ glāba valsts, bija viena no aktīvākajām aizdevējām būvniecības bumā, kas noslēdzās ar katastrofālu finanšu krīzi 2009. gadā.
"Unibankas" privatizācijā valsts saņēma 21 miljonu latu. Vēl 44,8 miljonus bankas akciju pircēji samaksāja privatizācijas sertifikātos.
TVNET skaidro Ar cik dārgu ziemu varam rēķināties?
"airBaltic" piedāvās lidojumus 18 jaunos maršrutos
Kāpēc Vācijā elektrības cena zemāka nekā Latvijā un vai ziemā degs spuldzītes dzīvokļos?
ES: "Nord Stream" noplūdes nav nejaušība
TVNET skaidro Ar cik dārgu ziemu varam rēķināties?
Latvijā paredzētais energoatbalsts ir viens no lielākajiem ES, pauž Kariņš un Levits
Aģentūra: Eiropa tiks galā ar gaidāmo ziemu arī bez Krievijas gāzes
Rīgas lidostā samazinās apgaismojumu un apkures temperatūru
Krievijas vainošana "Nord Stream" noplūdēs esot absurda, paziņo Kremlis
"airBaltic" piedāvās lidojumus 18 jaunos maršrutos
Kāpēc Vācijā elektrības cena zemāka nekā Latvijā un vai ziemā degs spuldzītes dzīvokļos?
Latvijā ienāk jaunuzņēmums, kas palīdz īpašniekiem apzināt zemes un mežu vērtību
Apsteidzot Geitu un Bezosu, Masks kļūst par bagātāko amerikāni
7 cerību stariņi tumsā jeb pozitīvas tendences drūmajā ekonomiskajā perspektīvā
"Nav šaubu, ka bija sprādzieni." Zviedrijas medijā izskan jauna versija par "Nord Stream" gāzes noplūdēm
Noplūdes "Nord Stream" varētu būt sabotāža, apgalvo Vācijas laikraksts
Jaunākās tendences darbinieku labklājības jomā Baltijā
"Rīgas siltums" apkuri Rīgā pieslēdzis ap 400 ēkām; RNP klienti apkuri vēl nepieslēdz
Valdība sniegs papildu atbalstu iedzīvotājiem un uzņēmējiem ziemas sezonā
Latvijā palielinājies saražotā un patēriņam nodotā alkohola apjoms
"Latvenergo": Līdz septembra vidum iepildītā gāze Eiropas krātuvēs nosedz trešdaļu no ES patēriņa ziemā
Video Gāzesvados "Nord Stream" un "Nord Stream 2" atklātas trīs noplūdes Baltijas jūrā
Dolāra vērtības pieaugums nav tās labākās ziņas globālajai ekonomikai
Jūlijā Latvijā pieaugusi svaigpiena iepirkuma cena
KTo BaM плaTиT? ДeбaTы O Bыбopax paccyждaюT жypHaлиcTы RUS TVNET, Delfi и LSM
ПoHяTHыe Bыбopы ЧTo oбeщaюT Bce ocTaлbHыe и чTo c эTиM дeлaTb?
"Бoюcb exaTb дoMoй". ГpaждaHka ЛaTBии пoexaлa B ДoHeцk HaблюдaTb зa "peфepeHдyMoM"
"OчeHb бoлbшaя пoTepя для ЛaTBии": peжиccep AHдpeй Эkиc o cMepTи CлaBы Cэ
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa