lv zh zh ru en lv en lv eo lv lv lv sl lv en lt lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv ru ru ru ru ru ru ru ru lv lv lv en ru ru ru ru ru ru ru ru ru ru ru lv lv de lv it en de lv de lv de lv de lv de et lv en uz
Baltic States Nekustamie īpašumi - Publikācijas
SIA Baltic States žurnālā "Kvadrātmetrs" maija mēnesī
4. mai. 2022, 38 komentāri
Pārmērīgi cenu neceliet — tas nepalīdzēs
— Mēs esam reģionāls uzņēmums, taču, ja klienti vēršas pie mums ar lūgumu pārdot viņam piederošo īpašumu, tad strādājam arī ar īpašumiem Rīgā un tās apkaimē, — stāsta Kristīne Dakule. — Tomēr pamatā mēs darbojamies reģionos: tādās pilsētās kā Ogre, Cēsis, Liepāja, Valmiera, Jelgava, Madona, Gulbene, Alūksne, Smiltene, Valka, Limbaži, Salacgrīva, Talsi, Tukums un citās pilsētās. Man dzimtā puse ir Ogre, kur 2008. gadā uzsāku savu nekustamo īpašumu speciālistes karjeru, Baltic States otras līdzīpašnieces Ritas Rozenblates dzimtā puse ir Valmiera un Cēsis.
— Vai situācija ar nekustamiem īpašumiem reģionos stipri atšķiras no galvaspilsētas?
— Tās ir divas dažādas pasaules un, veidojot attiecības ar pircējiem un pārdevējiem, izmantojami citi principi. Attiecībām jābūt sadzīviskākām un uzticības pilnām. Pēdējos piecus gadus reģionos ir jūtams piedāvājuma trūkums — pieprasījums ir lielāks. Situācija īpaši saasinājās, sākoties pandēmijai, kad pircēji no galvaspilsētas nekustamos īpašumus sāka pirkt reģionos. Izpirka burtiski visu — pat to, kas piedāvājumā “karājās” trīs četrus gadus. 2020. gadā piecu sešu mēnešu laikā mēs iztirgojām lielāko daļu Baltic States portfelī esošo objektu 100 kilometru rādiusā ap Rīgu. Darījumi notika tik intensīvi, ka nebija laika meklēt jaunus objektus. Tikai tad, kad bijām pārdzīvojuši šo bumu, varējām ķerties pie portfeļa piepildīšanas ar jauniem nekustamā īpašuma piedāvājumiem.
— Spriežot pēc statistikas, Latvijas iedzīvotāju skaits pastāvīgi samazinās. Kas rada tik lielu pieprasījumu?
— Ir mainījies mūsu dzīves formāts, cilvēki ir ieguvuši iespēju strādāt attālināti. Pēc tam, kad 2020. gada pavasarī un vasarā Latvijā tika ieviesti stingri ierobežojumi, kas cilvēkiem vakara stundās neļāva iziet no mājokļa, sabiedrība mainīja savu attieksmi pret kritērijiem, kuriem jāatbilst viņu dzīvokļiem un mājām. Viņi sāka augstāk vērtēt tuvumu dabai, iespēju, atrodoties savā mājoklī, iziet no tā, telpu plašumu… Viņus vairs nebaidīja fakts, ka brauciens līdz darbam aizņem stundu ar automobili vai sabiedrisko transportu.. Galvaspilsētas pircēju uzmanības centrā nonāca Cēsis, Ķegums, Saulkrasti, Jelgava, Lielvārde, Ķekava… Un tas nav pārsteidzoši. Dažkārt ceļā no dzīvesvietas vienā Rīgas malā cauri centram uz darbavietu citā galvaspilsētas malā jātērē stundu. Tad kāpēc nedzīvot reģionā, kur gaiss ir tīrāks, bet ceļš aizņem tādu pašu laiku? Jo vairāk tāpēc, ka daudzi darba devēji ļāva saviem darbiniekiem arī turpmāk strādāt attālināti, ierodoties birojā tikai vienu divas dienas nedēļā. Darbavietas tālums no mājas ir zaudējis iepriekšējo nozīmīgumu. Cilvēki ir gatavi tērēt ceļam vairāk laika; galvenais, lai vieta, kurā viņi dzīvo, būtu zaļa, lai būtu attīstīta infrastruktūra, lai tuvumā būtu veikali, ārstniecības iestādes, skolas… Lai būtu vieta atpūtai un pastaigām, lai bērniem būtu kur pavadīt brīvo laiku un attīstīties.
— Pandēmija, gribētos tā cerēt, ir beigusies. Ierobežojumi ir atcelti. Vai ir saglabājusies interese par nekustamiem īpašumiem reģionos?
— Tendences nav īpaši mainījušās. Tas pirmkārt attiecas uz Rīgai tuvākajām pilsētām. Ja to pašvaldības nodarbojas ar to attīstīšanu, labiekārto ielas, tas rod pircēju atsaucību. Redzu to dzimtajā Ogrē, kas ir ieguvusi valstspilsētas statusu. Tiklīdz nekustamais īpašums pārdošanai tiek izlikts par tirgus cenu, pircējs tam uzrodas dienas laikā. Tas pats notiek arī citos reģionu centros. Baltic States ir izveidojis klientu datu bāzi, ar pieprasījumiem, kas vēlas iegādāties nekustamo īpašumu konkrētā vietā vai konkrētā daudzdzīvokļu mājā, tādā veidā klients iekļūst gaidīšanas sarakstā, protams, ja pats tam devis piekrišanu. Tiklīdz parādās kaut kas svaigs un viņu kritērijiem atbilstošs, tā tūlīt viņus informējam. Īpaši augstu tiek vērtēti nekustamie īpašumi, kas nefigurē nekādās reklāmās, bet tiek piedāvāti slēgtos informācijas kanālos. Šādiem piedāvājumiem, protams, jāatbilst tirgus cenām.
— Kā izskatās pieprasītāko pilsētu, kurās strādā Baltic States, saraksts?
— Spriežot pēc ieprasījuma, tā ir Ķekava un tās apkaime, Ogre un Cēsis. Cēsis modē nāca pirms gadiem pieciem, kad klienti sāka novērtēt tās vēsturisko šarmu un visai labi attīstīto infrastruktūru.
— Pagājušajā gadā analītiķi fiksēja sērijveida mājokļu cenu strauju kāpumu Salaspilī, Ogrē un Jelgavā: par 22%-24 % gada laikā. Vai tāda pat aina ir vērojama arī citās reģionu pilsētās?
— Cenu kāpums tika fiksēts visur. Dažās vietās tie ir salīdzināmi, dažās citās —mazāk. Objektīvu un plašas atlases statistiku iegūt neļauj tas, ka mazās pilsētās nenotiek daudz darījumu. Arī piedāvājums tur ir visai mazs. Cilvēki, ņemot vērā pieaugošo inflāciju, nevēlas pārdot savus objektus. Un arī tie, kuri no reģionu pilsētām dodas peļņā uz ārzemēm, cenšas saglabāt savus nekustamos īpašumus, cerot, ka pēc kāda laika atgriezīsies mājās. Viens otrs savu mājokli izīrē, un pieprasījums pēc šāda piedāvājuma ir liels. Reģionos tikpat kā netiek būvēti jauni dzīvokļu projekti. Izņēmums ir tikai pašvaldību pasūtījumi. Šī iemesla dēļ piedāvājums ir visai ierobežots, un tas nekļūst plašāks. Tad nu pircēji izpērk to, kas ir. Deficīts īpaši ir jūtams pilsētās, kur ir daudz rūpniecības uzņēmumu un ir darbavietas. Piemēram, Valmierā dzīvokļu cenas ir tikai nedaudz zemākas par Rīgas cenām.
Reģionos trūkst jaunu privātmāju piedāvājumu. Visi, kas būvē mājas, tās būvē savām vajadzībām. Sameklēt mūsdienīgu privātmāju reģionos ir grūti.
— Vai starptautiskie notikumi — Krievijas iebrukums Ukrainai — ir atstājuši ietekmi uz reģionu nekustamo īpašumu tirgiem?
— Pirmajās nedēļās, protams, bija manāms, ka pircēji ir kļuvuši piesardzīgāki. Vēlāk viss atgriezās normālā gultnē. Manā dzimtajā Ogrē martā tika noslēgts nedaudz vairāk darījumu nekā janvārī vai februārī. Visi objekti, kas reģionos tiek piedāvāti par tirgus cenām, tiek izķerti. Bet pircēji ir piesardzīgi, ja cena ir augstāka par vidējo un darījumam būs jāpiesaista hipotēka, klients izvērtē piedāvājumu, jo saprot nāksies ieguldīt vairāk pašu naudas, ja tādu ieguldījumu nav, darījums par šo cenu nenotiek.
— Kādu darījumu reģionos ir vairāk — ar vai bez kredītiem?
— Aina atšķiras no Rīgā vērojamās: vairāk nekā puse pircēju nekustamos īpašumus pērk par saviem uzkrājumiem. Pēc iebrukuma Ukrainā negaidīti secinājām, ka cilvēkiem kontos ir visai daudz naudas. Klienti sāka vērt vaļā savas krātuvītes un ieguldīt naudu nekustamos īpašumos. Viņi nosprieda, ka tas ir labāk nekā glabāt to bankas kontā. It īpaši, ja naudas ir vairāk nekā 100 000 eiro. Motivējošs faktors ir arī inflācija, jo nauda šādos apstākļos zaudē vērtību, un deflācija nav gaidāma.
— Vai lielie investori reģionos ir aktīvi?
Man šķiet, ka tiesības uz dzīvi varētu būt nelieliem (10-15 dzīvokļu), jauniem projektiem Latvijas lielākajās pilsētās. Tiem pircēji atrastos. Reģionos ir cilvēki, kam ir nauda un kas vēlas dzīvo mūsdienīgos apstākļos. Šādus projektus var iztirgot viena pusotra gada laikā pēc nodošanas ekspluatācijā. Jo vairāk tāpēc, ka reģioniem uzmanību sāk pievērst galvaspilsētas iedzīvotāji, kuru pirktspēja ir augstāka.
— Vai interese tiek izrādīta arī par viensētām?
— Gan interesējas, gan pērk. Turklāt arī par pamestiem, lētiem īpašumiem — ar četrām sienām, jumtu un zemesgabalu. Tie labi tiek tirgoti par cenām līdz 20 000 eiro pat tad, ja atrodas ļoti nomaļās vietās. Klienti šādus īpašumus pērk, remontē un iekārto vasaras mājiņas. Tādējādi īpašums iegūst jaunu vērtību.
— Kāda, jūsuprāt, ir cenu situācija tirgū? Kāda tās dinamika?
— Janvārī un februārī tirgus bija stabils, kara sākums Ukrainā radīja efektu, kurā, manuprāt, ir maz loģikas: lielākā daļa īpašnieku nolēma pacelt savu īpašumu cenas par 10%-15 %. Bija sajūta, ka cilvēki mēģina no saviem īpašumiem izspiest kaut kādu viņu pašu iedomātu maksimumu.
— Kā uz to reaģēja pircēji?
— Pārstāja pievērst uzmanību šādiem objektiem. Tie, kā ”karājās” piedāvājumā, tā “karājas” tur joprojām. Mēģinām īpašniekiem paskaidrot, ka viņu tirgus redzējums un gaidas neatbilst reālajai situācijai. Jāsaka, ka nepamatotas cenu paaugstināšanas efekts izplatās ļoti ātri. Kā darbojas īpašnieku psiholoģija? Viņi seko populārām sludinājumu platformām, ierauga, ka kāds ir pacēlis cenu, un domā: tātad arī man tā jādara. Un paceļ savu cenu. Pēc tam to dara, trešais, ceturtais un nākamie… Tomēr darījumu vairāk nekļūst. Mums – ekspertiem - daudz jāstrādā ar nekustamo īpašumu īpašniekiem, skaidrot viņiem, kāda ir realitāte, to, ka dzīvojam inflācijas apstākļos, kas diemžēl neatspoguļojas lielākās daļas sabiedrības algās — neviens tāpat vien tās nepaaugstina. Ja visas ikdienas preces kļūst dārgākas, bet ienākumi paliek iepriekšējie, cilvēku iespējas samazinās. Paraugieties kaut vai uz apkures izdevumu kāpumu — tas viss atspoguļojas potenciālo pircēju maciņos. Bankas ļoti uzmanīgi analizē katru klientu, kas lūdz piešķirt kredītu. Un šādā situācijā, jo mazāk naudas paliek potenciālajam kredīta saņēmējam, jo mazāku kredīta maksājumu viņš varēs maksāt, un tas nozīmē, ka kredīts, ko banka piekritīs viņam piešķirt, būs mazāks. Tādēļ tiem, kas ir nodomājuši pārdot nekustamo īpašumu, mēs iesakām to tirgot par tirgus un nevis par paaugstināto sevis izdomāto cenu. Pretējā gadījumā var gadīties, ka klients, kam pirkumam ir vajadzīgs bankas kredīts, “nepavilks” īpašuma pārdevēja vēlamo un izdomāto cenu. Banka vienkārši viņam atteiks finansējumu. Tirgu labāk vērtēt reāli un nevis fantazēt. Ja pārdevējam pašam nav iespēju noteikt tirgus cenu, to palīdzēs par samaksu izdarīt licencēti vērtētāji vai profesionāli nekustamo īpašumu aģenti.
Baltic States žurnālā "Praktiskais Latvietis" 2020. gada februāra izdevumā.
24. feb. 2020, Nav komentāru
Brīdī, kad plānots pārdot īpašumu, nereti nākas atskārst, ka tas nebūt nav tik vienkārši- paziņu lokā vai sludinājumos uzrunātie potenciālie pircēji interesi neizrāda, turklāt samazināt cenu negribas. Šajā situācijā cilvēki mēdz vērsties pēc mākleru palīdzības. Taču kā neuzķerties uz negodprātīga māklera solījumiem ?
Latvijas Nekustamo Īpašumu Darījumu asociācijas (LANĪDA) sertificēta NĪ aģente un kompānijas SIA Baltic States dibinātāja Kristīne Dakule personīgi labprāt profesionāļus sauc par nekustamo īpašumu aģentiem, nevis Mākleriem. „Vārds mākleris ir pierastāks, jo ir senāks, bet nes līdz ar to negatīvas pieredzes noskaņu”.
NĪ  aģentu arī sauc par nekustamā īpašuma darījumu starpnieku un nekustamo īpašumu brokeri.
Pie nekustamā īpašuma aģentiem cilvēki mēdz vērsties gan situācijās, kad ieplānots pārdot vai iegādāties īpašumu, gan nestandarta situācijās, piemēram, kad mantots zemes īpašums vai purvs un nav skaidrības, kā to varētu izmantot vai pārdot, citkārt ģimene savu šauro pilsētas dzīvokli grib samainīt pret plašu lauku māju, kāds meklē īres telpas  auto darbnīcas ierīkošanai, bet kāds grib pārdot savu ilgus gadus kopto vasarnīcu vai īpašumu ar apgrūtinājumiem, nesakārtotiem dokumentiem. Kā arī, ja ir vēlme iegādāties īpašumu bez liekām problēmām un aizķeres.
Nekustamo īpašumu nozare nepārtraukti saskaras ar likumu izmaiņām, profesionāls aģents zinās aktuālo informāciju un pasargās klientu no nepatīkamiem pārsteigumiem, turklāt noteiks arī atbilstošu izdevīgāko īpašuma pārdošanas cenu. „Īpašuma vērtību nebūt nenosaka cenu tendences, kas redzamas sludinājumos. Bieži cilvēki apgalvo, ka noteikuši īpašuma vērtību izpētot un salīdzinot cenas populārākajos  interneta sludinājumu portālos, taču tā nenosaka objekta tirgus vērtību. Šajos sludinājumos cenas mēdz būt paaugstinātas un reālā pārdošanas cena netiek publicēta. Tas pats attiecas arī uz īpašumu īres maksu. Patiesā īpašuma vērtība tiek noteikta, salīdzinot nesen pārdoto, līdzvērtīgo īpašumu pārdošanas summas, kas redzamas zemesgrāmatu datos.
Ir aģenti, kas strādā individuāli papildus piesaistot citus speciālistus, piemēram, juristu. Aģentu var uzmeklēt arī caur nekustamā īpašuma darījumu uzņēmumiem. Sadarbība ar uzņēmumiem ir lielāka drošības garantija. Uzņēmumos pārsvarā strādā profesionāli aģenti, kas nesaskaņu vai aizdomu gadījumā dod iespēju vērsties pie uzņēmuma vadības un informēt par radušo situāciju. Nekustamo īpašuma aģenti mēdz arī paši uzrunāt cilvēkus, kuri izvietojuši publiskus  sludinājumus, piedāvājot savus pakalpojumus, tā ir aģentu darba sastāvdaļa. Galvenais izvērtēt, ar kādiem nosacījumiem, tiks piedāvāta turpmākā sadarbība.
Gluži kā garantijas čeks, ir līgums ar aģentu. Noslēdzot līgumu ar nekustamā īpašuma aģentu, tiek paredzēta arī atlīdzība par aģenta paveikto darbu jeb darījuma komisijas maksa. Svarīgi atcerēties, ka atlīdzība tiek izmaksāta tikai tad, kad darījums ir veiksmīgi noticis, piemēram, īpašums ir pārdots un nokārtoti arī nepieciešamie juridiskie dokumenti. Retos gadījumos aģents var pieprasīt veikt avansa komisijas maksājumu, piemēram, ja īpašums tiek pirkts ar izpirkuma tiesībām. Tad klients komisijas maksu aģentam maksā no saņemtās pirmās iemaksas par darījumu. Priekšapmaksa veicama arī pirms online konsultācijas. Kad rēķins samaksāts, var notikt aģenta konsultācija. Šāda kārtība paredzēta, jo prakse rāda, ka pēc konsultācijas, klienti mēdz nesamaksāt.
Nekustamā īpašuma aģenta un klienta sadarbība parasti ilgst no 3 mēnešiem līdz 1 gadam. Precīzs sadarbības laiks nekad nav paredzams. Neatkarīgi, vai īpašumu izdosies pārdot pēc pāris nedēļām vai 4 gadiem, komisijas maksa nemainās.
! Par vēlamo sadarbības laiku un komisijas maksas apmēru aģents un klients vienmēr vienojas pirms līguma slēgšanas. Līgumā jābūt arī atrunai, ka aģents nekad nedrīkst pieņemt galējo lēmumu bez klienta piekrišanas.
Cik lielai jābūt komisijas maksai
Komisijas maksa ir viens no iemesliem, kas  attur sadarboties ar starpniekiem- liekas, ka tie ir papildus izdevumi salīdzinot, ja īpašumu pārdotu paša spēkiem. Tomēr jāatceras, ka aģents nodrošina darījuma izpildi no īpašuma pieņemšanas brīža līdz atslēgu nodošanai īpašniekam un jaunajam īpašuma saimniekam ( aģents parūpēsies par reklāmu, potenciālu pircēja meklēšanu un atlasi, dokumentu kārtošanu un konsultāciju kredīta noformēšanā). Kā arī nepareiza īpašuma pārdošanas cena vai garām palaista būtiska nianse var izmaksāt dārgāk, kā aģenta pakalpojums.
Komisijas maksa katram darījumam ir individuāla. Tas atkarīgs no darījuma veida ( īpašumu plānots pārdot, pirkt, īrēt vai izīrēt), no īpašuma vērtības un uzņēmuma pakalpojumu cenām, kā arī cik rentabls ir īpašums.
Par dzīvokļa pārdošanu pilsētās šobrīd komisijas maksa ir sākot no 1000 eiro + PVN 21% lētākajiem īpašumiem. Savukārt par privātmājas pārdošanu, komisijas maksa parasti ir 3 - 5 % no kopējās īpašuma vērtības. Komisijas maksa tiks iekļauta īpašuma cenā. Ja aģents piedāvā komisijas maksu zem 3%, tas var liecināt, ka iespējams, aģents darījumu veic darba devējam aiz muguras vai nav profesionāls. Savukārt par augstu atlīdzību uzskatāma komisijas maksa VIRS 10% no īpašuma vērtības. „Lielāku komisijas maksu aģents var noteikt, ja īpašums ir nelikvīds jeb grūti pārdodams.”
Ja līgums ar nekustamā īpašuma aģentu noslēgts, vēloties izīrēt vai īrēt, piemēram, dzīvokli, kā komisijas maksa standartā parasti tiek noteikta viena mēneša īres maksa.  Šis pakalpojums paredz pilnu dokumentācijas pārbaudi un korektu īres līgumu sagatavošanu. Savukārt, ja plānots pārdot, piemēram, dārzu, lauku zemi vai mežu, par komisijas maksu parasti vienojas individuāli.
Lai cik ērti arī būtu īpašumu pārdot ar starpnieka palīdzību, daudzi tomēr baidās tikt apkrāpti, tāpēc nevēlas saistīties ar nekustamā īpašuma aģentiem. K. Dakule atzīst, ka nekustamā īpašumu aģentu reputācija patiešām ir pabojāta. Galvenokārt tāpēc, ka šajā nozarē darbojas daudz neprofesionāļu, turklāt privāto īpašumu pārdevējiem trūkst zināšanu. Latvijā spēkā esošie normatīvie akti nenosaka ierobežojumus vai obligātas prasības, kas regulētu nekustamo īpašumu aģentu pakalpojumu sniegšanu. Tas nozīmē, ka nekustamā īpašuma aģenta pakalpojumus var sniegt arī persona bez atbilstošām zināšanām. Latvijā pašlaik strādā vairāk kā 2 tūkstoši mākleru, taču tikai aptuveni 300 no tiem ir ieguvuši nekustamā īpašuma aģenta sertifikātu. Sertifikācija ir brīvprātīga. Ja aģents nav sertificēts, tas noteikti nenorādīs par nekompetenci, taču parasti sevis cienoši aģenti izvēlas šo sertifikātu nokārtot. Lai iegūtu profesionāla nekustamā īpašuma aģenta sertifikātu, ir jāiegūst pieredze strādājot šajā jomā, jāuzkrāj zināšanas kursos un jānokārto eksāmeni, kuros jāpierāda savas zināšanas par nozari un to saistītajām institucijām, darījumiem, civillikumu, juridiskajos jautājumos. Profesionāls nekustamā īpašuma aģents pratīs orientēties zemesgrāmatas datos, īpašuma robežplānos, telpu grupas plānos, būs informēts par aktuālo informāciju, ko sniedz Valsts zemes dienests un citos ar īpašumu saistītos jautājums.
Uzticēt kādam pārdot, pirkt vai izīrēt savu īpašumu ir atbildīgs solis, tāpēc vienmēr jāpārliecinās par aģenta profesionalitāti- ja aģents strādā uzņēmumā, vaicā par aģenta pieredzi uzņēmuma vadībai, savukārt LANĪDA vari interesēties par aģenta sertifikāta esamību. Asociācijā pēc padoma var vērsties arī gadījumos, ja ir aizdomas, ka mākleris ir negodprātīgs vai darījums šķiet aizdomīgs.
Neuzsāc vai neturpini sadarbību, ja aģents:
Nepiedāvā noslēgt līgumu- līgums ir kā garantijas čeks un apliecinājums, ka aģents uzņemas saistības,  atbildību un savus pienākumus veiks godīgi.
Komisijas maksa ir neatbilstoši zema vai aģents papildus komisijas maksai pieprasa samaksu par reklāmu izvietošanu vai transporta izmaksām- profesionāli aģenti papildus izdevumus jau iekļauj kopējā komisijas maksā.
Neizpēta īpašuma dokumentus vai to dara ļoti nevērīgi- visdrīzāk aģents neko nesaprot no īpašuma dokumentiem
Neuzdod būtiskus jautājumus, piemēram, ar kādu mērķi īpašumu pārdodat, vai īpašums iegūts  laulībā, vai zeme zem īpašuma ir jums piederoša, vai zināt, kas ir kapitālpieauguma nodoklis, cik ilgi esat deklarējies un dzīvojat īpašumā u.c.
! Pirms parakstīts sadarbības līgums nekad neuztici aģentam sava īpašuma atslēgas vai pases kopiju !
Baltic States ekskluzīvā izdevumā.
20. feb. 2018, Nav komentāru
Visu valstu līderi Nekustamo īpašumu jomā apvienojušies savos profesionālajos aforismos- ekskluzīvā izdevumā, kas pieejams ierobežotā tirāžā. Esam lepni, ka arī mūs uzaicināja piedalīties šī izdevuma tapšanā.
Baltic States intervija žurnālam Kvadrātmetrs.
20. feb. 2018, Nav komentāru
Atsevišķos reģionos cenas tuvojas Rīgas cenām
Kristīne Dakule, „Baltic States” direktore, vērtējot aizvadīto gadu NĪ tirgū valsts reģionos, atzīst, ka tas pagājis „pozitīvas, labas aktivitātes zīmē”. Speciāliste novērojusi, ka atsevišķās pilsētās pieprasījums jūtami pārsniedzis piedāvājumu: šī tendence izteikta bijusi, piemēram, Ogrē, Valmierā, Cēsīs, arī Liepājā. Tas arī būtiski ietekmēja cenu līmeni, kas augstā pieprasījuma dēļ dažviet (Ogrē, Salaspilī, Siguldā u.c.) jau sāka pietuvoties Rīgas īpašumu cenām. Piemēram, 2 istabu dzīvokļa cena sadārdzinājusies par 5 tūkst. eiro.
„Klienti stāvēja rindā pat pusgadu, gaidot labu piedāvājumu: ne tikai cenas, bet arī atbilstošas platības ziņā. Tā bija ne tikai ar dzīvokļiem, bet arī ar privātmājām,” skaidro viņa. Aktivitāti, salīdzinājumā ar 2016. gadu, speciāliste skaidro ar to, ka 2016. gadā tirgu nobremzējis t.s. nolikto atslēgu princips, bet pērn aktivizējusies hipotekārā kreditēšana, tirgu reģionos pozitīvi ietekmēja arī „Altum” programma jaunajām ģimenēm.
Dakule prognozē, ka šogad aktivitāte reģionos saglabāsies tāda pati, kā aizvadītajā gadā, var būt neliela korekciju ietekme uz kopējo apgrozījumu, jo reģionos izteikti trūkstot labu piedāvājumu. Ievērojamu cenu kāpumu viņa neprognozē, jo pērn tās jau jūtami augušas, neliels pieaugums būs labiem un pieprasītiem īpašumiem. „Esmu optimiste: uz šo gadu skatos ar pozitīvu skatu, jo neatkarīgi no laika: vai tas ir krīzes brīžos, vai augošā tirgū, allaž būs cilvēki, kuri gribēs pirkt īpašumu, un būs, kas to pērk. Jautājums ir tikai par to, cik aktīvs būs tirgus. To rādīs laiks,” saka viņa, piebilstot, ka pēc klusāka gada sākuma, jau janvāra otrajā pusē tikusi izpildīta visa mēneša darījumu norma. Tu vari ievadīt gan tekstu, gan ievietot attēlus un tabulas, ja ir tāda nepieciešamība.
20. feb. 2018, Nav komentāru
Ekskluzīvais līgums: garantija īpašuma pārdevējam, ka darījums notiks par labāko cenu, profesionāli un atbildīgi
Pēdējā laikā bijušas daudzas, spraigas diskusijas par t.s. ekskluzīvo līgumu (EL), ko nekustamo īpašumu (NĪ) profesionāļi slēdz ar īpašumu pārdevējiem: par to, vai vispār vajadzīgs šāds līgums, par komisijas maksas apmēriem un to, vai (un kādā apmērā) dalīties ar šo komisiju ar citiem kolēģiem u.tml. Tā kā šī ir aktuāla tēma NĪ jomā strādājošo vidū, Latvijas Nekustamo īpašumu darījumu asociācijas LANĪDA kārtējās Profesionāļu kluba biedru tikšanās laikā aicinājam dalīties savā pieredzē kolēģus.
Par savu ikdienas darba pieredzi, strādājot uz ekskluzīvā līguma pamata, stāstīja Aivars Andersons, Riga Real Estate dibinātājs un vadītājs, Mareks Zaikovskis, Baltic Expert valdes loceklis, Andrejs Ņesterenko, Golden Properties Consulting direktors un Kristīne Dakule, Baltic States direktore.
Stāstot par to, kāpēc EL ir izdevīgs īpašuma pārdevējam, kā arī diskutējot ar kolēģiem par šī līguma nepieciešamību, eksperti minēja 10 līguma priekšrocības, katru no tām paskaidrojot ar saviem ikdienas darba piemēriem.
10 ekskluzīvā līguma priekšrocības:
1. Pasaules pārdošanas pieredze rāda, ka informācija, kas koncentrēta viena, laba aģenta rokās, dod vislielāko atdevi un spēj vislabāk apmierināt pārdevēja vajadzības.
Aivars Andersons, Riga Real Estate dibinātājs un vadītājs, norādīja, ka EL pašlaik ir jautājums Nr.1 nekustamo īpašumu aģentu vidū. ''Daudzi neslēdz šo līgumu, attaisnojoties ar to, ka īpašuma pārdevēji negrib to slēgt, ka šāds līgums esot pat patērētāju tiesību aizskārums utt. Tās visas ir muļķības! Problēmas sakne ir dziļāk: runa ir par komisijas maksu (3-5%), jo aģentam bieži nav atbildes, kad jautā, par ko tiek iekasēta šī komisija. Mēs zinām likumdošanu, pārzinām pārdošanas procesu, mākam izveidot skaistas reklāmas, pazīstam labus juristus un notārus utt., bet vai mēs pārdošanu tikai menedžējam? Kāpēc Amerikā labie pārdevēji ir ''uz izķeršanu''? Tāpēc, ka laba pārdevēja galvenais uzdevums ir pārdot īpašumu par vislabāko (augstāko) cenu, un šis ir labs arguments gan EL slēgšanai, gan attiecīgai komisijas maksai par šādu prasmi,'' teica A. Andersons.
Viņš piebilda: ja visa informācija par darījuma objektu, darījuma procesu u.c. niansēm ir viena aģenta rokās, tas nozīmē, ka viņš tur roku uz pulsa un jūt situāciju, un tad ir iespējams arī pat pacelt cenu, jo gadījumā, ja strādā vairāki pārdevēji, tie gribēs objektu pārdot maksimāli ātri un ne vienmēr par maksimāli labāko cenu.
A. Andersons arī minēja piemēru no savas prakses, kad, strādājot uz EL pamata, viņam izdevās divu pircēju vidū sarīkot izsoli, un objekts - māja pie jūras - krīzes laikā tika pārdota pat par 5 tūkstošiem dārgāk nekā sākotnēji bija plānots, turklāt īpašuma pircējs par šādu sadārdzinājumu esot juties kā ieguvējs. Vēlāk, tirgum atkopjoties, īpašuma vērtība esot jūtami paaugstinājusies.
2. Īpašuma pārdevējam nevajadzēs vērsties pie citiem aģentiem, jo EL parakstītājs (NĪ profesionālis) pats viņus informēs par šo piedāvājumu, kā arī padalīsies ar savu komisiju.
Andrejs Ņesterenko, Golden Properties Consulting direktors, šo argumentu ilustrēja šādi: ir īpašuma pārdevējs un ir viens aģents, kurš strādā uz EL pamata. Aģents kā centrālā persona, kuras rīcībā ir visa informācija, dalās ar to ar partneriem, kolēģiem, paplašinot informācijas tīklu un veido lielāku informācijas pārklājumu, lai objekta pārdošanā piesaistītu maksimāli daudz potenciālo klientu. „Īpašnieks varētu jautāt: kāpēc man jāizvēlas tikai jūs, vienu pašu? Iedomājieties situāciju: jums nepieciešams advokāts. Jūs taču neizvēlaties daudzus advokātus, kas jūs pārstāvēs, bet gan vienu, kura profesionalitātei uzticaties, ar kuru varat operatīvi un produktīvi sadarboties. Šajā gadījumā ir līdzīgi. Ja jums ir EL, tad, strādājot ar kolēģiem, jūs vairs neesat konkurenti, bet gan partneri. Ja īpašnieks sadarbojas vienlaikus ar, teiksim, 8 aģentiem, var gadīties, ka neviens īsti nenodarbojas ar šo darījumu. Ja netiek slēgts EL, nav arī atbildības,'' teica viņš.
3. Iespējams, īpašuma pārdevējam līgums šķitīs diezgan strikts, bet tas ir galvenokārt tāpēc, lai citi kolēģi būtu motivēti saviem klientiem piedāvāt objektu un būtu droši, ka saņems savu atalgojuma daļu.
Andrejs Ņesterenko atgādināja par vairākiem punktiem, kas būtu ņemami vērā, slēdzot EL.
Var gadīties, ka ar konkrēto objektu strādājuši citi kolēģi, kuriem nav izdevies to realizēt, tāpēc līgumā būtu jāparedz pārejas laiks, kad, iespējams, uz jauno piedāvājumu atsauksies iepriekšējie klienti, kuri saskaņā ar līgumu pāries jūsu kompetencē. Šis periods varētu būt apmēram 2 nedēļas, lai klients nevarētu apgalvot, ka tas ir nevis jūsu darba nopelns, bet gan iepriekšējās, vecās iestrādes.
Būtisks ir arī EL darbības termiņš: to var noteikt katrs aģents pēc savām spējām, izvērtējot, cik ilgā laikā darījums varētu veiksmīgi noslēgties, bet tam nevajadzētu būt mazākam kā 3 mēneši.
Eksperts ieteica EL ielikt arī papildinājumu: ja šī t.s. ''pārbaudes laikā'' (3 mēnešos) objekta saimniekam nav pretenziju, bet darījums vēl nav noticis, līguma darbība turpinās.
Par līgumā iekļauto objekta cenu: tas ir aģenta mājasdarbs, kas jāpaveic izcili, lai ir pamatojums īpašuma cenai, un jāparedz arī iespējas, ka var nākties samazināt cenu (par cik %), ieteica A. Ņesterenko.
Pakalpojuma maksa: vai tie būs 3, vai 5 vai varbūt vairāk komisijas procenti? Aģentam jāspēj pamatot, kāpēc tiek prasīta tāda komisijas maksa. Eksperts skaidroja: ja komisijas maksā ietverat izdevumus, kas nepieciešami objekta realizācijai, kas 3% komisijas gadījumā var veidot pat pusotru procentu, tad cik % jums atliks, lai maksātu komisiju kolēģim, kurš, iespējams, būs atradis īsto pircēju? ''Kolēģi strādās ar tiem objektiem, kur varēs vairāk nopelnīt. Parasti puse no komisijas maksas tiek atdota partneriem,'' paskaidroja A. Ņesterenko.
Būtiska ir arī atskaite par ieguldīto darbu (cik bieži un kādu informāciju sniegsiet īpašuma pārdevējam). Speciālists noteikti iesaka arī iekļaut ierobežojumus līguma darbībā, kas būtu ne mazāk kā gads pēc līguma izbeigšanās. ''Var būt situācija, kad īpašnieks redz: pēc diviem mēnešiem beidzas līguma termiņš, un ''pietur'' klientu un vienojas ar to ''pa tiešo'', lai nebūtu jāmaksā komisijas maksa aģentam, kurš klientu ir atradis,'' skaidroja viņš.
4. Bez EL būs jāizpatīk pircējam, lai viņš darījumu veiktu ar manu palīdzību, nevis ar citu aģentu. Vai tad īpašuma pārdevējs negrib, lai pircējam patīk objekts, un es patīku tikai īpašuma pārdevējam?
5. Mūsu intereses sakrīt, jo esam ieinteresēti pārdot īpašumu iespējami dārgāk, atšķirībā no pircēja, kura vienīgā vēlme ir nopirkt lēti.
6. Man ir liela pieredze pārrunu vešanā un pircēju pārliecināšanā. Īpašuma pārdevējs ietaupīs laiku un viņam nevajadzēs piedalīties sarežģītās pārrunās, jo es to izdarīšu viņa vietā.
Mareks Zaikovskis, Baltic Expert valdes loceklis: ''Līdz brīdim, kad noslēdzat EL ar pārdevēju, mēs visi - NĪ jomā strādājošie - esam ''mega konkurenti'', bet pēc tam pārvēršamies par partneriem.''
Viņš teikto ilustrēja ar diviem piemēriem. Pirmais piemērs: ir objekts, kura pārdošanu īpašnieks uztic trim kompānijām: kurš būs ātrāks realizācijā, tas dabūs komisiju. Bet ir otrā situācija, kas ir daudz veiksmīgāka gan no īpašuma pārdevēja, gan aģenta redzesloka: ir objekts un ir vairāki pircēji. Šī  ir situācija, kad būs iespēja ''noturēt'' iecerēto cenu, jo pieprasījums ir koncentrēts. ''Un to var nodrošināt viens aģents, jo tas var kontrolēt situāciju, turēt cenu. Ja es viens kontrolēju situāciju, es informēju citus aģentus un tie sacentīsies savā starpā ar vēlmi nopelnīt. Bieži vien rodas strīdi, nesaprašanās starp pircēju un īpašnieku, bet mēs varam nodrošināt, ka īpašuma pārdevējam nebūs jāiesaistās pārrunās un jātērē tam savs laiks un nervi, jo mēs spējam veikt pārrunas, pārdevējam tikai atliks saskaņot gala cenu un aiziet pie notāra,” stāstīja speciālists.
7. Ar EL es būšu ieinteresēts ieguldīt līdzekļus objekta reklāmā un reklamēt to atklāti.
Kristīne Dakule, Baltic States direktore, diskusijā atzina, ka 99% gadījumu viņa strādā tikai uz EL pamata, un ''šobrīd nopelnu pat vairāk nekā agrāk, kad nestrādāju uz šādu līgumu pamata''.
„Ja jums nav EL un klients saka: reklamējiet, lieciet mana objekta bildes utt., bet cik bagāti jūs esat, ka varat atļauties strādāt bez jebkādām garantijām, ka tieši jūsu ieguldītais darbs atmaksāsies objekta realizācijā? Es ieguldu savu laiku un līdzekļus reklāmā, jo zinu, ka konkrētā termiņā saņemšu konkrētu apmaksu,'' teica K. Dakule.
Par līguma nepieciešamību viņa teica: ''Es, argumentējot, kāpēc jāslēdz EL, objekta saimniekam sniedzu salīdzinājumu ar citiem pakalpojumiem, piemēram, pērkot televizoru, jūs taču sagaidāt garantiju, ka tas darbosies?  Arī EL ir kā garantija, ka nevis ''N'' skaits aģentu, bet tieši es strādāšu ar šo darījumu un garantēšu tam rezultātu: objekta realizāciju, un es apzinos savu atbildības līmeni.''
8. EL gadījumā es spēšu palīdzēt izbēgt no situācijas, kad īpašuma pārdevēja radinieki vai draugi, izmantojot savu statusu, lūgs atlaidi.
9. Īpašuma pārdevējam būs viens profesionāls pārdevējs, kas vadīs pārdošanas procesu, atskaitīsies par jaunumiem un ietaupīs īpašuma pārdevējam laiku un nervus.
10. Es aizstāvēšu tikai un vienīgi īpašuma pārdevēja intereses. Pārdot īpašumu par augstāko cenu un uzņemties atbildību par darījumu: tas nav tikai pircēja atrašana.
20. feb. 2018, Nav komentāru
Baltic States sniedz interviju žurnālam "HeдBижиMocTb"
3. nov. 2016,  Nav komentāru
Kлюч k дoBepию kлиeHTa – cдeлaTb для Hero бoлbшe, чeM oH oжидaeT
KoMпaHия Baltic States paбoTaeT Ha лaTBийckoM pыHke Bcero пoлTopa roдa. OдHako B oпpeдeлeHHыx ropoдax BидзeMe Ha ceroдHяшHий дeHb oHa зaHиMaeT лидepckиe пoзиции и пo пpoдaжaM, и пo oбъeMy пpeдлaraeMыx oбъekToB. Пpи эToM akTиBHo coTpyдHичaeT c иHocTpaHHыMи пapTHepaMи и ocBaиBaeT TeppиTopии KypзeMe и ЗeMraлe, дokaзыBaя, чTo pыHok HeдBижиMocTи cyщecTByeT He Toлbko B cToлицe и ee okpecTHocTяx. CekpeToM ycпexa дeлиTcя rлaBa фиpMы KpиcTиHe Дakyлe.
– ГлaBHaя цeHHocTb B Haшeй koMпaHии – дepжaTb cлoBo, – roBopиT oHa. – Для Hac B пepByю oчepeдb BaжHы Haши kлиeHTы, paбoTa, peпyTaция, чToбы были дoBoлbHы oбe cTopoHы cдeлkи – kak пpoдaBeц, Tak и пokyпaTeлb – и Toлbko пoToM Mы дyMaeM, ckoлbko HaM yдacTcя зapaбoTaTb. y Hac coбpaHa пpoфeccиoHaлbHaя koMaHдa, koTopaя oTHocиTcя k kлиeHTaM пo-чeлoBeчeckи, a He Toлbko пo-дeлoBoMy, люди HaM дoBepяюT и paды coTpyдHичecTBy c HaMи, пoToMy чTo пoлyчaюT иHдиBидyaлbHый пoдxoд. Oб эToM cBидeTeлbcTByeT ToT фakT, чTo MHorиe oбpaщaюTcя k HaM пoBTopHo, ecли y Hиx или иx зHakoMыx BoзHиkaeT HeoбxoдиMocTb B cдeлkax c HeдBижиMocTbю.
CaMa я paбoTaю B cфepe HeдBижиMocTи yжe ceMb лeT. B ToM чиcлe Moй oпыT cBязaH и c paбoToй B MockBe B kaчecTBe aHaлиTиka пo пepcoHaлy. B cилy эToro y Hac oчeHb TecHoe coTpyдHичecTBo c пapTHepaMи и kлиeHTaMи из Poccии. Mы пoдбиpaeM иM oбъekTы HeдBижиMocTи B ЛaTBии для пoлyчeHия Bидa Ha жиTeлbcTBo, oфopMляeM Bce дokyMeHTы, To ecTb пpoBoдиM Bcю cдeлky oT Haчaлa и дo koHцa – kak roBopиTcя, дo cдaчи kлючeй.
Haши cBязи c Poccиeй oчeHb иHTepecyюT и MecTHыx kлиeHToB, Tak kak ecTb B ЛaTBии koMMepчeckиe oбъekTы, koTopыe, ckaжeM Tak, He для Haшero pыHka. BпpoчeM, kaждый Takoй oбъekT Mы oбъekTиBHo oцeHиBaeM и cpaзy roBopиM – cMoжeM ero пpoдaTb или He cMoжeM. To ecTb He дaeM пycTыx oбeщaHий. И эTo oчeHb BaжHo для иHBecTициoHHыx пpoekToB, пoToMy чTo Toлbko xopoший cпeциaлиcT MoжeT oпpeдeлиTb – MoжHo ли эTy HeдBижиMocTb пpeдлaraTb Ha BHeшHий pыHok или HeT. HaпpиMep, я yжe зHaю, kakиe oбъekTы иHTepecyюT kлиeHToB B Poccии, a kakиe HeT. Для kaждoro koMMepчeckoro oбъekTa cocTaBляeTcя cBoero poдa бизHec-плaH, rдe пpocчиTыBaeTcя Bыroдa oT иHBecTиций, и Toлbko пoToM ero MoжHo пpeдлaraTb k пpoдaжe.
Takжe y Hac ecTb пapTHepы B ИcпaHии, Typции, Ha ykpaиHe, c koTopыMи Mы Toжe TecHo coTpyдHичaeM и пpoBoдиM ycпeшHыe cдeлkи.
B HaшeM koллekTиBe Ha дaHHый MoMeHT paбoTaeT 19 чeлoBek, и paбoTaeM Mы пo Bceй ЛaTBии, kpoMe ЛaTraлии. B эToM cMыcлe людяM oчeHb BыroдHo oбpaщaTbcя k HaM. HaпpиMep, ecли koMy-To HyжHo пpoдaTb дoM B BaлMиepe и пoToM kyпиTb kBapTиpy B BeHTcпилce, To лyчший BapиaHT – oбpaTиTbcя B Haшy фиpMy, Tak kak y Hac ecTb areHTы B BидзeMe, ЗeMraлe, KypзeMe, koTopыe пoMoryT и пpoдaTb HeдBижиMocTb, и kyпиTb. И Bce эTo бyдeT B paMkax oдHoй koMпaHии.
BидзeMe – To MecTo, oTkyдa Mы Haчaли cBoю paбoTy, oдHako oфиc y Hac HaxoдиTcя B Pиre Ha yл. KpacTa, 86. A areHTы иMeюTcя пo Bceй ЛaTBии – oHи жиByT B perиoHax и paбoTaюT TaM. И B эToM Haшe пpeиMyщecTBo, пoToMy чTo areHTy из Pиrи oбcлyжиTb kлиeHTa, ckaжeM, B Baлke, Tak, чToбы oH ocTaлcя дoBoлeH, oчeHb TpyдHo. BoзMoжHo, эTo и ecTb Haш kлюч k ycпexy, пoзBoлиBший HaM зa Takoe kopoTkoe BpeMя cTaTb лидepaMи pыHka B oпpeдeлeHHыx ropoдax BидзeMe. Beдb xopoшee oбcлyжиBaHиe – эTo He Toлbko, korдa Tы дeлaeшb Bce, чTo oT Teбя oжидaeT kлиeHT, a korдa Tы дeлaeшb бoлbшe. TakиM oбpaзoM и зaBoeBыBaeTcя дoBepиe – kлиeHTы caMи cHoBa и cHoBa BoзBpaщaюTcя k HaM и eщe coBeTyюT Haшy koMпaHию cBoиM дpyзbяM и зHakoMыM.
20. feb. 2018, Nav komentāru
Baltic States sniedz interviju žurnālam "HeдBижиMocTb"
25. feb. 2017,  Nav komentāru
KpиcTиHe Дakyлe, rлaBa koMпaHии Baltic States:
– Пpoшлый roд для Haшeй koMпaHии был дocTaToчHo xopoшиM. Tak kak Mы, B ocHoBHoM, paбoTaeM B perиoHax ЛaTBии, To oчeHb MHoro былo cдeлok пo пokyпke лeca и ceлbckoxoзяйcTBeHHыx зeMeлb. ЭTи дBe пoзиции зaHяли пepBыe cTpoчkи B HaшeM Toпe пpoдaж пo иToraM roдa. Ha TpeTbeM MecTe kBapTиpы, Ha чeTBepToM – дoMa. ЧTo MeHee akTиBHo пpoдaBaлocb, Tak эTo зeMeлbHыe yчacTkи пoд зacTpoйky. y людeй пoka eщe HeT cToлbko HaличHыx дeHer, чToбы HaчиHaTb чTo-To cTpoиTb.
XoTя, B 2016 roдy B дpyrиx cerMeHTax pыHka HeдBижиMocTи зa HaличHый pacчeT былo coBepшeHo дoBoлbHo MHoro cдeлok – пpиMepHo, 60% oT Bcex пpoдaж. Из 40% cдeлok coBepшeHHыx c пpиBлeчeHиeM kpeдиTHыx cpeдcTB, 30% были cBязaHы c пporpaMMoй Altum.
Пpoдaжи лeca – эTo oTдeлbHaя TeMa. ЦeHы здecb зaBиcяT oT MHorиx фakTopoB: oT MecTa pacпoлoжeHия yчacTka, oT cocTaBa лeca и T. д. KpиTepиeB Macca. Ho, ckaжeM Tak, ecли y areHTa пoяBляeTcя лecHoй yчacTok пo pыHoчHoй цeHe, To oH пokyпaeTcя oчeHb быcTpo – B TeчeHиe Heдeли. B ocHoBHoM, cдeлkи c лecoM coBepшaюTcя Meждy юpидичeckиMи лицaMи.
Пoxoжaя cиTyaция и c ceлbckoxoзяйcTBeHHoй зeMлeй – ee, kak пpaBилo, пokyпaюT Te, kTo зaHиMaeTcя ceлbckoxoзяйcTBeHHыM бизHecoM. Чaщe Bcero эTo MecTHыe пokyпaTeли, Tak kak пo зakoHy фиpMa, пokyпaющaя лec или ceлbckoxoзяйcTBeHHyю зeMлю дoлжHa быTb oфopMлeHa Ha rpaждaHиHa ЛaTBии. Ho здecb MoryT пporлядыBaTbcя и иHTepecы иHocTpaHцeB, Takжe Beдyщиx B ЛaTBии cBoй бизHec.
ЧTo kacaeTcя жилoй HeдBижиMocTи, To rлaBHoй TeHдeHциeй 2016 roдa MoжHo HaзBaTb cyщecTBeHHый pocT цeH Ha жилbe B perиoHax ЛaTBии. Ecли Mы пocMoTpиM Ha Takиe kpaя kak BaлMиepa, Orpe, EлraBa (чTo He Tak дaлeko oT Pиrи), To цeHы TaM пoдpocли зa roд, пpиMepHo, Ha 30%. ЭTo oбъяcHяeTcя MaлыM пpeдлoжeHиeM HeдBижиMocTи и BoзpocшиM cпpocoM Ha Hee.
OTkyдa бepeTcя cпpoc? Bcerдa Tak быBaeT, чTo люди MeHяюT MecTo жиTeлbcTBa и пepeeзжaюT из oдHoro perиoHa B дpyroй, B ceMbяx BыpacTaюT дeTи и иM HeoбxoдиMo oTдeлbHoe жилbe, либo TpeбyeTcя бoлee пpocTopHaя жилaя плoщaдb. KTo-To, HaoбopoT, MeHяeT бoлbшyю kBapTиpy Ha MaлeHbkyю. Плюc ko BceMy, oбoзHaчилacb и Takaя TeHдeHция: Bce бoлbшe людeй cTaли пepeeзжaTb из cToлицы B perиoHы. HaпpиMep, я caMa из Orpe и y Hac дoBoлbHo MHoro kBapTиp пpoдaeTcя cToличHыM kлиeHTaM, koTopыe пepeeзжaюT из Pиrи cюдa Ha пocToяHHoe пpoжиBaHиe.
ИHTepecyюT, BпpoчeM, pижaH He Toлbko kBapTиpы B perиoHax, Ho и дoMa. OcoбeHHo c yчeToM Toro, чTo pacTyT koMMyHaлbHыe плaTeжи, B oплaTy koTopыx Teпepb, kak Mы зHaeM, BkлючeH и Haлor Ha дoбaBлeHHyю cToиMocTb. ЭTo oбcToяTeлbcTBo, a Takжe yBeличeHиe Haлora Ha HeдBижиMocTb B ropoдax, пoдBиrлo MHorиx иckaTb BapиaHTы пepeceлeHия из kBapTиp B чacTHыe дoMa.
OдHako пpeдлoжeHиe дoMoB Ha пpoдaжy He cлишkoM Beлиko, пoэToMy, MoжHo ckaзaTb, иMeющийcя cпpoc B эToM cerMeHTe pыHka HeдBижиMocTи He yдoBлeTBopeH. Beдb y kaждoro kлиeHTa ecTb cBoи жeлaHия – чTo иMeHHo oH xoчeT пpиoбpecTи. B peзyлbTaTe, y Hac yжe Haбpaлacb бaзa kлиeHTckиx зaпpocoB, c koTopыMи Mы paбoTaeM. EcTb kлиeHTы, koTopыe дoBoлbHo дoлro ждyT пoka Ha pыHke пoяBиTcя чTo-To для Hиx пoдxoдящee.
Xoчy oTMeTиTb, чTo иHTepeca co cTopoHы HepeзидeHToB k пokyпke HeдBижиMocTи B perиoHax ЛaTBии HeT. ПoпpaBkи k зakoHy, пpиHяTыe лeToM 2016 roдa и пoзBoляющиe иHocTpaHцaM пokyпaTb дBe eдиHицы HeдBижиMoй coбcTBeHHocTи oбщeй cToиMocTbю He MeHee 250 Tыc. eBpo для пoлyчeHия BHЖ, Hиkak эTи пokyпkи He cTиMyлиpyюT. Пo kpaйHeй Mepe, Mы B cBoeй koMпaHии эToro He чyBcTByeM. ГлaBHыe Haши пokyпaTeли – MecTHыe жиTeли.
OчeHb TpyдHo дeлaTb пporHoзы Ha бyдyщee, ocoбeHHo B плaHe изMeHeHия цeH, koTopыe Bo MHoroM зaBиcяT oT cooTHoшeHия cпpoca и пpeдлoжeHия. TeM He MeHee, pиckHy пpeдпoлoжиTb, чTo Takoro pocTa цeH Ha жилbe, kak был B perиoHax B 2016 roдy, B 2017-M He бyдeT. CBязaHo эTo kak c пaдeHиeM kypca дoллapa, Tak и пpиближeHиeM oчepeдHoro MиpoBoro kpизиca. ПoэToMy цeHы B HacTyпиBшeM roдy, ckopee Bcero, бyдyT пaдaTb. ЭTo He Toлbko Moe MHeHиe, Ho и MHorиx Moиx koллer, a Takжe эkoHoMиcToB, c koTopыMи я oбщaлacb.
OпыT пokaзыBaeT, чTo peзkий pocT цeH oбычHo пpeдшecTByeT пaдeHию pыHka. ЭToT пpиHцип HeизMeHeH и Bpяд ли HaM cToиT ceйчac oжидaTb чero-To дpyroro. OдHako пeccиMизMa пo эToMy пoBoдy я He иcпыTыBaю. HacTpoeHиe oчeHb xopoшee, пoToMy чTo koMпaHии, koTopыe чyBcTByюT ceбя Ha pыHke cTaбилbHo, kak пpaBилo, ocTaюTcя cTaбилbHыMи B любoй эkoHoMичeckoй cиTyaции. Kpизиc Hac He пyraeT (я Haчaлa paбoTy Ha pыHke HeдBижиMocTи kak paз пepeд пpeдыдyщиM kpизиcoM), Tak kak y людeй Bcerдa бyдeT HeoбxoдиMocTb пpoдaBaTb и пpиoбpeTaTb HeдBижиMocTb. A, зHaчиT, Mы бyдeM B эToM иM пoMoraTb.
SIA Baltic States žurnālā "Kvadrātmetrs" maija mēnesī
SIA Baltic States sižets ReTv
Baltic States pie sadarbības partnera Ziemeļlatvijas mežsaimnieks
Baltic States sveic Annu Skrimu ar kvalifikācijas paaugstināšanu.
Baltic States 2021. gada labākais pārdevējs Aija Rutkovska
Baltic States apskats par pārdevumiem reģionos
Šeit var ievadīt papildus saturu. Ja papildus satura nav, tad šo bloku var noslēpt, nospiežot uz ikoniņas augšējā stūrī.