en en en lv en en en fa hbs_lat sv lv en lv lv lv hbs_lat nl lv lv lv de lv en en en de lv en de fr lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv en nl en en en en lt en es lv en lv lv en lv lv en en en lv en lv sv az en en nl en lv en lv fr sv en it sv lv en en fa en en en en
Pase izdota 1933. gada 3. maijā.
Aktrise Marija Leiko 20. gadsimta 30. gados
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_95475
Marija Leiko (1887–1938) – aktrise, lugas un atmiņu autore. Mācījusies Vīnes Ķeizariskajā Mūzikas un dramatiskās mākslas akadēmijā, strādājusi dažādos Vācijas teātros. Bijusi traģēdiju aktrise, spēlējusi galvenās lomas V. Šekspīra, F. Šillera, H. Ibsena, G. Hauptmaņa, Rasina, Moljēra u. c. lugās, filmējusies. Paralēli darbam Vācijas teātros sniegusi viesizrādes arī Latvijā. Publicējusi atmiņas "Mans atmiņu dārzs". Kopā ar Austru Ozoliņu-Krauzi sarakstījusi drāmu "Marija Vaļevska" (1934). 1936. gadā aizbraukusi uz Maskavu un strādājusi latviešu teātrī "Skatuve". Kopā ar citiem "Skatuves" darbiniekiem apcietināta, 1938. gadā nošauta Butovas poligonā.
Dzimusi sīktirgotāja Kārļa Linka ģimenē, kuram piederēja koka nams Ventspils ielā 4.
1893: pēc tēva nāves Marijas māte paliek viena ar pieciem bērniem, māja tiek pārdota, un ģimene pārceļas uz citu dzīvesvietu turpat Pārdaugavā.
1895-1903: mācījusies B. Reiņa meiteņu skolā, apgūstot arī šūšanu.
1907-08: strādājusi "Apollo" teātrī Rīgā.
1908: kopā ar Jāni Gūteru izbraukusi uz ārzemēm, sākumā dzīvojusi Kopenhāgenā, vēlāk Vīnē.
1908: piedzimst meita Nora (1908–1935, mirusi dzemdībās).
1908-10: Mācījusies Vīnes Ķeizariskajā Mūzikas un dramatiskās mākslas akadēmijā.
1910-11, 1914-16: strādājusi Frankfurtē pie Mainas Jaunajā teātrī.
1910-14: strādājusi Leipcigā Vecajā un Jaunajā teātrī.
1917 un 1924: strādājusi Minhenes Kamerteātrī.
1918-20: strādājusi Berlīnē M. Reinharta teātros.
1923, 1926-30: strādājusi dažādos Berlīnes teātros.
1925-34: periodiski viesojoties strādājusi Nacionālajā teātrī Rīgā.
1917-28: tēlojusi arī vairākās vācu filmās.
1936: aizbraukusi uz Maskavu un strādājusi latviešu teātrī "Skatuve".
1937. gada decembrī: apcietināta kopā ar citiem "Skatuves" darbiniekiem.
1938. gada 3. februārī: nošauta Butovas poligonā, Krievijā, turpat apbedīta.
1929-31: publicējusi atmiņas "Mans atmiņu dārzs" ("Jaunākās Ziņas", 1929, 27.IV-18.V, 1931, 7.II-14.III).
1934: kopā ar Austru Ozoliņu-Krauzi sarakstījusi drāmu "Marija Vaļevska". Lugai vērienīga iecere, Napoleona slavas un krišanas mehānisms sociāli un psiholoģiski pamatots, tomēr lugā būtiski dramaturģiski trūkumi.
Bijusi traģēdiju aktrise, spēlējusi galvenās lomas V. Šekspīra, F. Šillera, H. Ibsena, G. Hauptmaņa, Rasina, Moljēra u.c. lugās.
Austra Ozoliņa–Krauze - Friend
Apguvusi aktiertehniku M. Marteršteiga vadībā Leipcigas Pilsētas teātrī.
Mācījusies B. Reiņa meiteņu skolā.
Vīnes Ķeizariskā Mūzikas un dramatiskās mākslas akademija.
Maskavas latviešu teātris "Skatuve"
Apcietināta kopā ar citiem "Skatuves" darbiniekiem.
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.