lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv lv lv nl lv lv lv ca lv ru de lv lv en lv de lv lv de en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de pt lv lt lv en lv af lv lv lv en lv lv en lv lv lv en en lv lt lv en lv de lv lv lv de lv lv lv de lv lv lv en en lv en en lv en en lv lv en lv lv en lv lv lv en lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003. Lit. dar. Riet. pas.
Avots: Universitas, Nr. 57, 1986.
Avots: Latvija Amerikā, 1996, 23. marts.
Valērija Bērziņa-Baltiņa (dzimusi Kerve; 1906–2000) – valodniece, dzejniece. Dzejoļu krājumā "Gaismas šūpoles" (1980) dominē dabas un cilvēka garīgās pasaules, arī patriotiski motīvi. Sarakstījusi apceres par Z. Lazdu, Anšlavu Eglīti, J. Klīdzēju un Z. Mauriņu ("Latviešu trimdas literatūras izlase", 1–2, Latvijā 1996).
Dzimusi valodnieka, matemātiķa Kārļa Ķerves un Klāra Ķerves (dzimusi Šņore) medicīnas māsas ģimenē.
1927: apprecējusies ar Rīgas pilsētas 3. vidusskolas skolotāju Vilhelmu Oskaru Bērziņu (dzimis 1886), kurš palika Latvijā, otrā laulība ar tautsaimnieku un skolotāju Kārli Baltiņu.
Meitas – bērnu grāmatu rakstniece Biminita Bērziņa (pazīstama kā Biminita Grunde), Ligita Gina Moettus-Bērziņa (dzimusi 1929) un Ūve Hamiltone-Baltiņa, kas ilustrējusi vairākas māsas Biminitas Grundes grāmatas, dēls Andris Baltiņš.
1944: devusies bēgļu gaitās uz Vāciju.
Pirmā publikācija – recenzija par Ilzes Kalnāres prozas darbu "Aktrise Ragārēs" žurnālā "Daugava".
Periodikā publicētas apceres par latviešu valodu un literatūru gan Latvijā, gan trimdā.
1942: sarakstījusi "Latviešu valodas gramatiku", kas vēlāk pārstrādāta un papildināta izdota atkārtoti (ASV 1987, Latvijā 1994).
Par latviešu valodas kopšanu piešķirts ALA goda diploms (1977) un E.dgaraSūnas piemiņas fonda balva (1988).
Par darbu "Latviešu valodas vārdnīcas" (ASV 1994) sastādīšanā saņēmusi PBLA Kultūras fonda goda balvu humanitāro un sociālo zinātņu nozarē.
1980: izdots dzejoļu krājums "Gaismas šūpoles", kur dominē dabas un cilvēka garīgās pasaules, arī patriotiski motīvi. Sarakstījusi apceres par Zinaīdu Lazdu, Anšlavu Eglīti, Jāni Klīdzēju un Zentu Mauriņu ("Latviešu trimdas literatūras izlase", 1–2, Latvijā 1996).
1963–1964: strādājusi par mācībspēku Mankato universitātē.
1967–1974: strādājusi Makalestera koledžā.
1974–1986: strādājusi Augsburgas koledžā.
Kādu laiku bijusi profesore Mineapolē Kenvudas skolā.
Strādājusi par latviešu valodas skolotāju Mineapoles latviešu papildskolā, Gaŗezera, Beverīnas, Kursas latviešu vasaras vidusskolās, arī Minsteres latviešu ģimnāzijā.
Biminita Grunde - Meita
Ūve Baltiņa-Hamiltone - Meita
Krišjāņa Barona iela 71, Rīga
Rīgas pilsētas 3. ģimnāzija
Krišjāņa Valdemāra iela 2, Rīga
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Studējusi Filoloģijas un filozofijas fakultātē; studiju virziens: baltu filoloģija.
Studēja vācu valodu un literatūru Minesotas universitātē.
Skolotāja Ebreju vakara ģimnāzijā.
Profesore Kenvudas (Kenwood Shool) skolā.
Rīgas Valsts vācu ģimnāzija
Strādājusi par mācībspēku Minesotas Valsts Universitātē Mankato.
Strādājusi Makalestera (Macalester College) koledžā, atrodas Saint Paulu.
Dzīvoja Stabu ielā 46/48.
Dzīvoja Stabu ielā 25-16.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.