lv lv fr lv es es lv lv lt de nl sv nl lv lv uk lv nl lv nl lv nl lv de lv lv lv de en lv lv de en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv id lv lv lv lv lv de lv lv lv lt lv lv fr lv en lv lv en lv lv en lv lv en en hbs_lat lv en lv lv en lv lv lt en lv fr lv en lv lv en lv en lv en fi lv de lv lv en lv lv de en lv lv en lv lv en fi en lv de nl lv en lv en lv lv de en lv en nl lv ru nl lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
Pase izdota 1920. gada 28. februārī.
Lizete Skalbe Stokholmā 20. gadsimta 50. gados. Avots: Piebalgas muzeju apvienības "Orisāre" krājums.
Lizete Skalbe, nezināma sieviete, Ilze Skalbe-Legzdiņa Stokholmā 20. gadsimta 60. gadu sākumā. Avots: Piebalgas muzeju apvienības "Orisāre" krājums.
Lizete Skalbe (1886–1972) – tulkotāja. Kārļa Skalbes sieva. Viena no pirmajām ar labu valodas izjūtu tulkojusi skandināvu literatūru no oriģinālvalodas – Knuta Hamsuna, Sigridas Unsetes, Trigves Gulbransena, Augusta Strinberga u.c. autoru darbus.
Urna novietota Augstās kraujas baznīcas (Hogalidzkyrkan) kolumbārijā.
Dzimusi Aucē, strādnieka Zāmiļa Erdmaņa un viņa sievas Minnas Erdmanes (1867–1946) ģimenē kā vecākā no četriem bērniem. Vēlāk Erdmaņu ģimene pārcēlās uz Rīgu, Torņakalnu.
1906: devusies līdzi līgavainim Kārlim Skalbem uz Somiju. Helsinkos strādājusi universitātes bibliotēkā.
1908. janvārī: devusies pie Kārļa Skalbes uz Norvēģiju. Strādājusi tabakas fabrikā.
1910. gada pavasarī: laulības ar Kārli Skalbi.
1910. gada 23. jūnijs: piedzimst dēls Jānis Viesturs Skalbe.
1912. gada 23. marts: piedzimst meita Ilze Marta Skalbe.
Viena no pirmajām ar labu valodas izjūtu tulkojusi skandināvu literatūru no oriģinālvalodas.
1952-55: sakārtojusi un rediģējusi Kārļa Skalbes "Rakstus" (Daugava).
1965: Zviedrijas Karaliskā akadēmija piešķīrusi prēmiju par zviedru autoru darbu tulkojumiem latviešu valodā.
1904: Julijs Pedercani-Vebers. Plūdos. (Derīgu grāmatu nodaļa)
1905: Garlībs Merķelis. Vanems Imanta. (J. Ozola apgāds)
1912: Ellena Keija. Kā sievietes darba spēks tiek izlietots nevietā. (D. Zeltiņš)
1924: Knuts Hamsuns. Zemes svētība. (Latvju Kultūra)
1927: Knuts Hamsuns. Viktorija. (Grāmatu draugs)
1927: Knuts Hamsuns. Benoni. (Grāmatu draugs)
1927: Knuts Hamsuns. Klaidoņi. (Grāmatu draugs)
1927: Ludvigs Volfs. Garagans. (A. Ranķa grāmatu tirgotavas apgādībā)
1928: Knuts Hamsuns. Roze. (Grāmatu draugs)
1929: Knuts Hamsuns. Pēdējis prieks. (Grāmatu draugs)
1929: Zelma Lagerlefa. Dalarnes meita. (Grāmatu draugs)
1929: Tomas Manns. Budenbroki. (Grāmatu draugs) (tulkojuši Lizete Skalbe, Kārlis Štrāls, Zelma Krodere)
1930: Jenss Pēters Jakobsens. Marija Grube. (Grāmatu draugs)
1930: Teodors Dreizers. Amerikāņu traģēdija. (Grāmatu draugs)
1931: Anē Klods. Erchercoga Rūdolfa mīlas traģēdija. (Grāmatu draugs)
1931: Knuts Hamsuns. Augusts, pasaules apbraucējs. (Grāmatu draugs)
1937: Sigrida Undsete. Uzticīgā sieva. (Grāmatu draugs)
1937: Sigrida Undsete. Degošais krūms. (Grāmatu draugs)
1937: Sigrida Undsete. Olava Auduna dēla bērni (Grāmatu draugs)
1937: Marija Hamsune. Langerudas bērni. (Valters un Rapa)
1938: Marija Hamsune. Langerudas bērni ziemā (Valters un Rapa)
1938-39: Trigve Gulbransens. Un mūža meži šalc... (Valters un Rapa)
1938: Eva Kirī. Kirī kundze. (Valters un Rapa)
1938: Gunnars Gunnarsons. Borgu dzimta. (Grāmatu draugs)
1939: Bjernstjerne Bjernsons. Pa Dieva ceļiem. (Grāmatu draugs) (kopā ar Zelmu Kroderi)
1939: J. Ankers Larsens. Marta un Marija. (Grāmatu draugs)
1939: Trigve Gulbransens. Bjerndālu mantojums. (Valters un Rapa)
1941: Ivars Juhansons. Tikai māte. (VAPP Daiļliteratūras apgādniecība)
1943: Bruno Brēms. Uz redzēšanos, Zuzanna! (Grāmatu Draugs)
1943: Heinrihs Kleists. Michaels Kolhāzs. (J. Kadiļa apgāds)
1951: Pērs Lagerkvists. Baraba. (Daugava)
1953: Zelma Lāgerlēva. Kristus leģendas. (Daugava)
1953: Harijs Martinsons. Ceļš uz Zvanu draudzi. (Daugava)
1954: Franss G. Bengtsons. Sarkanā odze/pūķis. (Daugava)
1954: Knuts Hamsuns. Mistrērijas. (Daugava)
1954: Sigrida Undsete. Dorotejas kundze. (Grāmatu draugs)
1955: Verners fon Heidenstams. Karolīnieši. (Daugava)
1961: Tarjeijs Vesoss. Melnie zirgi. (Grāmatu draugs)
1962: Marija Hamsuna. Varavīksne. (Grāmatu draugs)
1965: Kora Sandela. Krānes konditoreja. (Grāmatu draugs)
1993: Jalmars Bergmanis. Modes nama īpašniece. (Liesma)
"Lizete Skalbe ir viena no tā nemierīgo meiteņu bara, kas ap Piekto gadu mācījās Maldoņa ģimnāzijā. Liekas, tolaik viņa bijusi starp pašām nemierīgākajām un brīvdomīgākajām, bet mūža ritumā arvien vairāk nostiprinājusies cēla atturība un nosvērts apdoms. Par visu vairāk var valdzināt Lizetes Skalbes sirsnīgā un – gribētos teikt – gaumīgā laipnība, kas savienota ar asu taisnības izjūtu. (..) Nevar iedomāties, ka Lizete Skalbe būtu bez literāra talanta, kas varētu atklāties, piemēram, oriģināldzejoļos vai prozas darbos. Bet jāapbrīno, varbūt arī jānožēlo viņas pazemība, kas likusi no tā atteikties un nodoties tikai tulkošanai. Arī tad – tikai prozā. Ja, piemēram, tulkojamā romānā iestarpināts kāds dzejolis, tā pārcelšana latviešu valodā uzticēta citam. Jaunībā to darīja dzīvesbiedrs Skalbe, Stokholmas trimdā Strēlerte. (..) Būdama ar bagātu valodu un teicami pārvaldīdama latviešu frazeoloģiju, Lizete Skalbe ir nostiprinājusi savu vietu starp mūsu vislabākajiem tulkotājiem. Viņai allaž izdevies atrast nepieciešamo kompromisu starp oriģinālu un latviešu izteiksmi."
Jānis Rudzītis. Lizete Skalbe. Latvija, Nr.34 (10.09.1966)
"Lizetes Skalbes latviešu valoda ir dabiski plūstoša, apaļiem gludiem teikumiem, kur nemana nevienas atskabargas, neviena mākslīgi "taisīta" vārda. Tā ir dzīva, krāšņa, niansēm un sinonīmiem bagāta valoda, kuras teikuma mīkstais kritiens ir tik patīkams ausij. (..) Ja īsumā gribam raksturot Lizeti Skalbi kā tulkotāju tad jāpasaka, ka viņa savā darba rutīnā un iejūtā jau ir aizsniegusi to līmeni, kad tulkojumu vairs nejūt kā tulkojumu."
Veronika Strēlerte. Tulkotājas jubileja. Latvija, Nr.34 (09.09.1961)
Ilze Marta Skalbe-Legzdiņa - Meita
Jānis Skalbe - Dēls
Kārlis Skalbe - Vīrs
Krišjāņa Barona iela 71, Rīga
Voldemāra Maldoņa Rīgas sieviešu ģimnāzija
Devusies līdzi līgavainim Kārlim Skalbem uz Somiju.
Devusies pie Kārļa Skalbes uz Norvēģiju.
Mitinās Visbijas, Vallas, Visingsalas bēgļu nometnēs.
Helsinkos strādājusi universitātes bibliotēkā.
Strādājusi laikraksta "Līdums" redakcijā.
Strādājusi Bēgļu apgādāšanas birojā.
Strādājusi Latvijas Preses birojā.
Latvijas Telegrāfa aģentūra LETA
Strādājusi Zviedrijas valsts arhīvā.Paralēli darbam tulkojusi romānus un kārtojusi Kārļa Skalbes Rakstus.
Ziemeļblāzmas iela 38, Rīga
Ģimene dzīvojusi mecenāta Augusta Dombrovska Burtnieku namā Vecmīlgrāvī.
Lāčplēša iela 36 - 10, Rīga
Skalbes "Saulrietos" uzturas vasarās.
Mātera iela 9, Rīga
Antonijas iela 10, Rīga
Dzīvoklī Skalbes mitinās kopā ar Justīni Čaksti un Zemgaļu ģimeni.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.