lv lv lt sl ro lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lt lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en en en en en en en es en it en en en en en en en en lv lv lv lv
Kā atbalstīt skolēnus, kuri ir adoptēti vai dzīvo ārpusģimenes aprūpē? 2. daļa - VEIKSMES STĀSTS KATRAM BĒRNAM
Skota Vilisa raksta 2. daļa.
Skots Viliss, divu bērnu adoptētājs, svešvalodas skolotājs, kurš uzņēmies atbildību arī par adoptēto un ārpusģimenes aprūpes bērnu labklājību un atbalstu skolā, dalās ar ieteikumiem, kā uzlabot bērnu pieredzi skolā. Viņa raksts bija ļoti garš, tāpēc sadalām to trīs daļās.
3. Tikšanās ar vecākiem neformālā gaisotnē
4. Skolas personāla apmācība par traumu
Ir svarīgi veltīt laiku personāla tālākizglītībā, lai labāk saprastu adopcijas un ārpusģimenes aprūpes sistēmu. Ir jāvienojas par terminoloģijas normām – vai skolotāji parasti runā par „mammu un tēti” sarunās par cilvēkiem, ar kuriem bērni mājās dzīvo kopā, vai kuri, piemēram, palīdz pildīt mājas darbus. Daži bērni dzīvo audžuģimenē, bērnu namā vai krīzes centrā tāpēc, ka mamma un/vai tētis nevar par viņiem parūpēties, un katru reizi, kad mēs pieminam „mammu” vai „tēti”, tas atgādina par lielām sāpēm un bēdām. Arvien vairāk bērnu dzīvo ģimenēs, kurās ir tikai viens vecāks, un daži dzīvo ar radiniekiem, nevis vecākiem. Tāpēc vienmēr mēģiniet atcerēties runāt par „cilvēkiem, kuri mājās tev palīdz”. Ja klasē ir bērns, kurš dzīvo audžuģimenē vai ir adoptēts, izvairieties no tādiem terminiem kā „īstie” vecāki. Labāk teikt „bioloģiskie vecāki” vai „izcelsmes ģimene”. Runāt par „īstiem vecākiem” nav pieņemams, jo tas neatzīst adoptētāju vai audžuvecāku nozīmi bērna dzīvē. Bērni parasti vienkārši sauc viņus par „vecākiem”, bez kādiem īpašības vārdiem.
Skolas personālam ir jāsaprot traumas galvenie jēdzieni, un kā tie izpaužas bērna pieredzē. Savā skolā mēs:
esam rīkojuši apmācības par nelabvēlīgo bērnības pieredzi un tās ietekmi bērna dzīvē;
esam apsprieduši, kā bērns jūtas, kad viņš ir satraukts un ko skolas darbinieki var darīt, lai palīdzētu bērnam nomierināties, kā viņi var „līdzregulēt” grūtībās nonākušo bērnu, atbalstot un mierinot viņu (par to var lasīt šeit);
esam mācījušies par Trīsvienības smadzeņu modeli – ka paaugstināts stresa līmenis liek bērnam ieiet „reptiļu”, „ķirzaku” jeb izdzīvošanas režīmā vai nu cīnoties, aizbēgot, vai nu sastingstot; un ka ļoti satraukts bērns atrodas „zīdītāju” jeb „mērkaķa” režīmā:
esam runājuši par skolotāju prosociālo uzvedību, kā, piemēram, izvairīšanos no kliegšanas, pārliecinoties, ka acis ir atvērtas un nedraudošas sarunās ar bērniem, kuri ir piedzīvojuši traumu, jo viņu smadzenes interpretē kliegšanu un sažmiegtas acis kā ļoti draudošas.
Latvijā ir vairākas apmācību iespējas skolotājiem. Dažas no tām ir:
Latvijas SOS bērnu ciemati ir izveidojuši bukletu “Skola ar izpratni par traumu. Traumas skarto bērnu atbalstīšana izglītības procesā”, kurā viņi paskaidro, kas skolā ir vajadzīgs, lai veidotu draudzīgu un saskaņotu atbalsta sistēmu. Ļoti iesaku visiem skolas darbiniekiem izlasīt un iegaumēt informāciju šajā bukletā. PDF formātā (ar ļoti mazu šriftu) var lejupielādēt šeit, bet drukātā formātā (ar lielāku šriftu) var dabūt viņu birojā Senču ielā 4, Rīgā, LV 1012, tālrunis: +37167378353, epasts: birojs@sosbca.lv.
Latvijā organizācija “PLECS” piedāvā maksas apmācību pedagogiem “Audzināšanas lietpratība pedagoģiskajā darbā ar skolēniem, īstenojot uzticībā balstītu sadarbības attiecību veidošanu skolas un pirmsskolas vidē”. Vairāk par to var lasīt šeit.
Vietne www.veiksmesstastskatrambernam.lv arī tiek veidota, lai palīdzētu skolām kļūt par draudzīgu un atbalstošu vidi bērniem ar nelabvēlīgo bērnības pieredzi. Šobrīd esam sākuma stadijā, bet turpināsim papildināt un pilnveidot vietnes saturu, lai pēc iespējas vairāk atbalstītu pedagogiem ar informāciju, resursiem un iedvesmojošiem stāstiem.
Raksta nākamā daļa ir par mācību vielu shēmas izstrādi, ņemot vērā traumas ietekmi uz bērna un par palīdzību bērniem atrast savu „nišu” un gūt panākumus.
Iezīmējiet tekstu un spiediet Ctrl+Enter, lai nosūtītu labojamo teksta fragmentu redaktoram!
Emociju plakāti lejupielādei latviešu un ukraiņu valodās
Ja ikdienā ir kontakts ar cilvēkiem, kuri runā ukraiņu valodu, varētu noderēt šie materiāli.
Muzikālas aktivitātes garastāvokļa mērītāja izzināšanai
Mūzika ir lielisks veids, kā atspoguļot un ietekmēt noskaņojumu.
Trīs emociju saprašanas un regulēšanas rīki
Jo labāka ir mūsu spēja izprast un regulēt mūsu emocijas, jo vieglāk būs bērniem un pusaudžiem, ar kuriem dzīvojam vai strādājam, darīt to……
Drīzumā izsūtīsim rakstus. Piesakies listei!
Šī ir jauna, augoša vietne, kuras mērķis ir atbalstīt un iedrošināt pedagogus Latvijas izglītības iestādēs. Mēs plānojam dalīties ar informāciju, resursiem, pieredzi un iedvesmojošiem stāstiem. Ja vēlaties piedalīties šajā projektā kā līdzautors, redaktors vai tulks, lūdzu aizpildīt anketu. Varbūt tieši Jūsu 300 vārdu stāsts par to, kā izveidojāt attiecības ar ievainotu bērnu, iedvesmos citu skolotāju un mainīs vēl viena bērna dzīvi.
© 2022 VEIKSMES STĀSTS KATRAM BĒRNAM. All rights reserved
Mēs izmantojam sīkdatnes, lai nodrošinātu labāku mājaslapas lietošanas pieredzi. Spiedied "Privacy Preferences", lai uzzinātu vairāk.
When you visit any website, it may store or retrieve information through your browser, usually in the form of cookies. Since we respect your right to privacy, you can choose not to permit data collection from certain types of services. However, not allowing these services may impact your experience.
You read and agreed to our Privacy Policy.
For performance and security reasons, we use Cloudflare and MaxCDN as our CDN networks.
We use the YouTube service to enable video content streaming on this site.
We use the Vimeo service to enable video content streaming on this site.
We use the SoundCloud service to enable audio streaming on this site.
We use the Spotify service to enable audio streaming on this site.
On our site you can include or exclude contents based on each user's consent. Consent Logic
Šis teksts tiks nosūtīts mūsu redaktoriem.