en en en lv en en en fa lv sv lv lv lv lv lv lv sv lv lv lv lv lv en lv lv ca lv lv lv de lv lv en en en en de lv en ru lv en lv kw lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv en lv en en en en en en lt en nb en lv lv fr lv lv en lv sv lv de lv ru en lv lv en en lv lv lv en lv lv lv en sv lv en lv lv lv en en lv lv en en lv lv en lv lv lv en lv lv en en lv lv de en lv en lv lv lv en en lv lv sl en fr lv en de lv en lv en en fa en en en en
Mērija Saule-Sleine un Pēteris Birkerts
Mērija Saule-Sleine ar dzīvesbiedru Pēteri Birkertu,
Mērija Saule-Sleine savā dzīvoklī 1975. gadā.
Mērijas Saules-Sleines atdusas vieta Raiņa kapos
Folkloristes un valodnieces Mērijas Saules-Sleines un viņas vīra, ģeogrāfa Indriķa Saules-Sleiņa atdusas vieta Raiņa kapos.
Folkloriste un skolotāja Mērija Saule-Sleine (dzimusi Marija Šopa, precējusies Birkerte) Durbes pilī. Fotogrāfs nezināms.
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_153343N
Mērija Saule-Sleine (dzimusi Marija Šopa, precējusies Mērija Birkerte, vēlāk – Mērija Saule-Sleine; 1895–1982) – pedagoģe, folkloriste, valodniece. Skolotājas darbā aizvadījusi 30 gadus, strādājot dažādās Rīgas skolās. 20. gadsimta 20. gados rosinājusi savus skolēnus vākt folkloru; savāktās folkloras vienības līdz ar citu vācēju pierakstīto kopā ar dzīvesbiedru Pēteri Birkertu apkopojusi izdevumos “Latvju tautas anekdotes” (1925) un “Latviešu tautas sakāmvārdi un parunas” (1927).
Strādājusi Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Valodas un literatūras institūtā (1945–1963), piedaloties kolektīvās monogrāfijas “Mūsdienu latviešu literārās valodas gramatika” (1959, 1. daļa) un “Latviešu literārās valodas vārdnīcas” (1972–1975, 1.–3. sēj.) izstrādē. Piedalījusies rakstu krājuma “Veltījums Jānim Endzelīnam” (1972) sagatavošanā. Uzrakstījusi atmiņas par latviešu rakstniekiem un kultūras darbiniekiem.
1895: 15. novembrī dzimusi veikala īpašnieka Šopa ģimenē.
1919: apprecas ar folkloristu Pēteri Birkertu.
1925: 17. janvārī piedzimst dēls Gunārs, vēlāk pasaulslavenais arhitekts Gunārs Birkerts (1925–2017).
20. gadu vidū: izirst laulība ar Pēteri Birkertu, vēlāk apprecas ar pedagogu, ģeogrāfu Indriķi Sauli-Sleini (1888–1953).
1917: piedalās 1. skolotāju kongresa organizēšanā.
1929: Latvijas Skolotāju savienības uzdevumā kopā ar Frici Rokpelni iekārtojusi Raiņa muzeju Durbes pilī Tukumā.
Mērijas Saules-Sleines paveiktais1925: Latvju tautas anekdotes (kopā ar Pēteri Birkertu; atkārtots izdevums 1927)
1927: Latviešu tautas sakāmvārdi un parunas (kopā ar Pēteri Birkertu)
1937: Dzintarzeme – dzimtene (kopā ar Indriķi Sauli-Sleini)
1959: Krievu-latviešu vārdnīca (1–2, kopā ar citiem)
1959: Mūsdienu latviešu literārās valodas gramatika (1, kopā ar ar citiem)
1972: rakstu krājums "Veltījums akadēmiķim Jānim Endzelīnam" (kopā ar citiem)
1972–1975: Latviešu literārās valodas vārdnīca (1–3, kopā ar citiem)
Rakstījusi atmiņas par Aspaziju, Frici Bārdu, Pēteri un Antonu Birkertiem, Ernestu Birznieku-Upīti, Augustu Braču, Aleksandru Čaku, Jāni Endzelīnu, Klitiju, Vili Knoriņu, Mirdzu Ķempi, Vladimiru Majakovski, Vili Plūdoni, Raini, Indriķi Sauli-Sleini, Ludvigu Šanteklēru un citiem kultūras darbiniekiem. Atmiņas daļēji publicētas periodiskajos izdevumos, lielākā daļa glabājas Latvijas Nacionālās bibliotēkas Reto grāmatu un rokrakstu krājumā Mērijas Saules-Sleines fondā.
Par Mēriju Sauli-Sleini"Līdz pašām pēdējām mūža dienām Mērija Saule-Sleine
bija liela gribasspēka, mērķtiecības un neatlaidības paraugs. Uzkrājusi bagātu
dzīves pieredzi, viņa prata uzklausīt un rast gudrus vārdus visdažādākajām
dzīves situācijām; neuzskatīja savas domas par nemaldīgām un obligātām citiem,
taču formulēja tās skaidri un noteikti."
Pijols, Imants. “Sirds gaisma mūžos nenoriet”. Karogs, 1983, Nr. 3.
Lidija Galeniece-Kaktiņa - Pupil
Pēteris Birkerts - Ex-husband
Voldemāra Maldoņa Rīgas sieviešu ģimnāzija
Vēstures un filoloģijas fakultāte
Krišjāņa Barona iela 1, Rīga
Jēkabmiesta (Jēkabpils) sieviešu ģimnāzija
Rūdolfa Blaumaņa iela 27, Jēkabpils
Baltijas Latviešu bēgļu apgādāšanas komiteja
Merķeļa iela 13, Rīga
Maskavas pilsētas Darba komisariāta Kontroles komisijā ierēdne
Gaiziņa iela 3, Rīga
Rīga City 4th Secondary School
Gaiziņa iela 3, Rīga
Riga City Gymnasium No. 2
Rīgas pilsētas 3. ģimnāzija
Valda Zālīša pirmā pamatskola
Rīga City 1st Primary School
Rīga City 8th Primary School
Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Andreja Upīša Valodas un literatūras institūts
Līdz 1975. gadam turpinājusi darbu institūtā sabiedriskā kārtā.
Sieviešu vienlīdzības izcīnīšanas izpildkomiteja
Ģertrūdes iela 3, Rīga
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.