lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv de en en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de ru lv nl en lv nl en lv nl ja lv lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Kad par kaķa medījumu kļūst saimnieks – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Elma, Menarda, Elna
andra.ozola@zz.lv - 19.02.2022 - 8:40
Mīlīgi un omulīgi, ne vienu vien ģimeni ar savu klātbūtni kuplina kaķi. Cilvēki mīl kaķus par to rotaļīgumu, neatkarību, spēju uzlabot garastāvokli un radīt mierpilnu gaisotni mājās. Taču daži kaķi pamanās saviem saimniekiem sagādāt ne mazumu galvassāpju, turklāt gluži burtiskā nozīmē. Ir reģistrēti desmitiem gadījumu, kad apdrošināšanas atlīdzības izmaksātas par traumām, kuru izraisīšanā iesaistīti kaķi, to saimniekiem gūstot visdažādākās traumas – no skrāpējumiem līdz smagiem lūzumiem.
Veterinārārste, dzīvnieku uzvedības speciāliste Jevgēnija Ostroga skaidro: “Biežāk izplatītā kaķu uzvedības problēma ir agresija, taču jāsaprot, ka tā nerodas ne no kā; kaķi kļūst agresīvi tikai tad, kad piedzīvo lielu stresu – pārcelšanos, remontu, svešinieku, citu dzīvnieku vai mazu bērnu parādīšanos savā ierastajā vidē, pēkšņu izbīli vai traumu. Ja uzkāpjam kaķim uz astes, protams, viņš uz to reaģēs. Diemžēl cilvēki mēdz pieļaut kļūdas saskarsmē ar agresīvu kaķi un likumsakarīgi gūst dažādas traumas.”
Kaķi nenoliedzami ir šarmanti un skaisti, tomēr ir vērts paturēt prātā, ka tie ir arī izcili slepkavas ar atbilstošu tehnisko – zobu un nagu – “aprīkojumu”. Un jebkura rotaļa dzīvniekam ir medību imitācija. Tāpēc nekādas atlaides netiks dotas arī saimnieka īkšķim, un mirklī, kad nolemjat, ka rotaļu kautiņš ar mīļoto minci ir laba ideja, jūs, visticamāk, jau esat zaudējis.
Rotaļājoties ar dzīvniekiem, nekad nespēlējieties ar savām rokām, bet izmantojiet speciālās rotaļlietas vai, vēl labāk, lāzeri. Robeža, kur beidzas rotaļa ar kaķi un sākas cīņa, ir ļoti trausla, tāpēc labāk izvēlēties tādu spēļmantiņu, kas nav jūsu rokas pagarinājums,” iesaka veterinārārste.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Lai gan pirmajā mirklī doma par murrājošu negantnieku, kurš uzglūn no slēpņa, drīzāk raisa smaidu, kaķi spēj radīt pamatīgu skādi. Tā, piemēram, kāds kaķis nolēmis veikt revīziju ķiploku kastē un, lai krājumi būtu vieglāk pārskatāmi, kasti apgāzis. Tas beidzies bēdīgi kaķa saimniekam, kurš uzkāpis uz ķiploka, paslīdējis, atsities pret sola kanti un guvis abu ceļu endoprotēžu lūzumu.
Vēl kāda apdrošinātā persona vēlējusies nogādāt pagalma kaķi veterinārajā klīnikā uz sterilizāciju. Ne velti mēdz teikt, ka šiem zvēriņiem piemīt sestā maņa, – laikam jau konkrētais kaķis nav bijis gatavs atteikties no privātās dzīves, tāpēc uzbrucis, un ārstu aprūpē ar savainotām plaukstām nonācis pats labdaris. Tā kā nav bijis informācijas par dumpīgā kaķa veselības stāvokli, sakostajam cilvēkam nācies ne tikai apkopt traumas, bet arī saņemt imunoglobīnu, antibiotikas un profilaktiskās potes pret trakumsērgu.
Kāda cita atlīdzība izmaksāta par trīs vietās lauztu kāju, paklūpot pret paklāju, kuru kaķis sarāvis čupā – te gan kaķa aizstāvībai jāpiebilst, ka saimnieks pārvietojies, neieslēdzot gaismu, tāpēc sava mīluļa ”inženiertehnisko risinājumu” nav laikus pamanījis. Savukārt kāds nesekmīgs “arhitekts” vērsies pie apdrošinātāja, kad ar kabatas nazi savainojis sev augšstilbu, no kartona kastes meistarojot kaķim māju. Šajā gadījumā gan kaķim var pārmest vienīgi alkas pēc komforta.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
“Balta” pieredzē reģistrēti gadījumi, kad kaķi sakož ciemiņus, aizstāvot mājiniekus pret iztēlotām briesmām. Reāls vai iedomāts apdraudējums ir tas, kas kaķim visbiežāk liek sakost vai saskrāpēt cilvēku. Tāpēc no kaķiem cietušo klientu biežāk minētie kaķu uzbrukuma iemesli – “kaķis mani pārprata”, “kaķis ņēma ļaunā” – gan neiztur vetārstes kritiku.
Jevgēnija Ostroga skaidro: “Dzīvnieki neapvainojas un nekļūst greizsirdīgi, tie tikai piedzīvo stresu. Kaķu spējas tikt galā ar stresu tāpat kā cilvēkiem ir dažādas – viens metīsies bēgt, cits uzbruks. Ja kaķis rūc, atglauž ausis, savelk muguru – neaiztieciet to. Cilvēki cenšas darīt labu – pārnest siltumā kaķēnus, savākt izbērtu barību, un brīnās, kāpēc negantnieks ieklūp rokās vai kājās. Taču tā jūs pārkāpjat kaķa robežas un radāt stresu, bet stresa situācijā saimnieka kristālskaidros nodomus dzīvnieks nenolasīs.”
Var diskutēt, cik lielā mērā negadījumos patiešām vainojams kaķis un cik – pašu cilvēku neuzmanība vai neprasme apieties ar dzīvnieku. Lai izvairītos no negadījumiem un nenāktos meklēt mediķu palīdzību kaķa sakosta pirksta vai saplēstas uzacs dēļ, dzīvnieku uzvedības speciāliste iesaka ievērot dažus vienkāršu padomus.
Vērojiet kaķa ķermeņa valodu. Dzīvnieks neuzbrūk pēkšņi – parasti tas brīdina par briestošām nepatikšanām, tikai cilvēki to nesaprot vai ignorē.
Cieniet savu kaķi: ja viņš vēlas gulēt, ļaujiet viņam gulēt; respektējiet viņa teritoriju un neaiztieciet kaķēnus; nekaitiniet kaķi – jums taču arī ne vienmēr gribas, lai jūs murca un glāsta.
Ievērojiet distanci – rotaļājoties izvēlieties lāzeri vai speciālas rotaļlietas, neizmantojiet savas ekstremitātes; ja kaķis ir sanervozējies vai nobijies – neņemiet to rokās! Ļaujiet tam kaut kur paslēpties.
Arī tad, ja kaķis dara kaut ko neatļautu, neraujiet viņu prom ar varu, labāk pasauciet vai citādi novērsiet viņa uzmanību.
Ja dzīvojat kopā ar kaķi, uzturieties apgaismotās telpās – kaķi spēj pārvietoties nedzirdami, turklāt tiem patīk laiku pa laikam kaut ko apgāzt vai nogrūst no galda. Būs labāk, ja redzēsiet, kur liekat kāju.
Agresīvu kaķi izolējiet, atstājiet telpā vienu pašu, kamēr nomierinās – cita līdzekļa nav.
Dabas muzejā divas dienas notiek sēņu izstāde un ģimenes diena
Nesteidzīgās dzīves skola senioriem Jelgavā
Starptautiskās pārtikas zudumu un pārtikas atkritumu izpratnes dienā VARAM atgādina – pārtikas atkritumi rada negatīvu ietekmi uz vidi un maciņu
Fermentēto produktu vērtība un nozīme imunitātei un zarnu mikroflorai
Eļļa, sēklas un mīkstums… jeb viss par pamatīgo rudens ogu – ķirbi
Kāpēc tirpst rokas un kā to novērst?
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Ražas svētku gadatirgus Jelgavas novadā
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Jelgavas Mūzikas vidusskolas simtgades jubilejas koncerts “100+1”
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.