lv en eo lv lv lv fr sl en en lv lv fr lv lv lv km km lv en lv en lv en lv km lv km lv lv en lv lv en lv lv lv en lv lv lv lv km lv km lv lv lv lv en lv en en lv en lv en lv km lv lv lv km lv km lv en km lv en lv km lv km lv km lv en en lv en lv km lv km lv lv lv lv lv lv lv lv km km lv km lv km lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv en
Tiesu izpildītājs no konta noņēmis par daudz naudu
Use tab to navigate through the menu items.
FIZISKĀS PERSONAS MAKSĀTNESPĒJA (PARĀDIEM VIRS 5000 EUR)
ATBRĪVOŠANA NO PARĀDSAISTĪBĀM (PARĀDIEM LĪDZ 5000 EUR)
Ko darīt, ja tiesu izpildītājs ir noņēmis no konta par daudz naudu?
Tiesu izpildītāji bieži bez brīdinājuma noņem no parādnieka bankas kontiem visu parādnieka algu vai citus ienākumus vai noņem vairāk naudu nekā to atļauj likums, bet parādniekam skaidro, ka šāda rīcība ir likumīga. Ja vēlaties uzzināt, ko šādā gadījumā darīt, lasiet tālāk.
ka likums ierobežo ieturējumu apmēru no darba algas un citiem ienākumiem,
ka likums ierobežo ieturējumu apmēru no kontā esošās naudas,
kā pareizi "cīnīties" ar tiesu izpildītāju,
kā uzrakstīt tiesu izpildītājam iesniegumu ar lūgumu atmaksāt naudu.
PROFESIONĀLA UN KONFIDENCIĀLA JURIDISKĀ PALĪDZĪBA
Jums ir parādi un nezināt, ko darīt? Zvaniet 29161925 vai rakstiet uzelpo.juristi@gmail.com. Mēs izstāstīsim visas iespējas un palīdzēsim realizēt piemērotāko risinājumu.
Noskaidrojiet šeit vairāk par telefona sarunu ar mums.
Likums ierobežo ieturējumu apmēru no darba algas un citiem ienākumiem
Gadījumos, kad naudu piedzen tiesu izpildītājs, likums naudu iedala divās daļās:
nauda, kas ir darba alga vai citi ienākumi (pensija, bezdarbnieku pabalsts, slimības pabalsts, vecāku pabalsts u.tml.),
cita nauda (uzkrājumi, depozīts utml.).
Tiesu izpildītājam ir tiesības ieturēt naudu no parādnieka darba algas vai citiem ienākumiem, dodot attiecīgu rīkojumu naudas izmaksātājam, taču ievērojot likumā noteiktos ierobežojumus:
ja tiesu izpildītājs piedzen uzturlīdzekļu parādu, tiesu izpildītājam ir jāatstāj parādniekam pusi no minimālās darba algas (250 eiro), bet pārējos ienākumus jāietur neatkarīgi no to apmēra;
ja tiesu izpildītājs piedzen administratīvo pārkāpumu lietā uzlikto sodu vai ar spriedumu krimināllietā piedzīto kompensāciju par kaitējumu, tiesu izpildītājam ir jāietur pusi no ienākumiem, bet saglabājot parādniekam pusi no minimālās darba algas (250 eiro),
ja tiesu izpildītājs piedzen citus parādus, tai skaitā kredītu parādus, viņam ir jāietur 30 % no ienākumiem (ja tiek piedzīts viens parāds, t.i., ir viens tiesas nolēmums), bet ja ir vairāki parādi (vairāki tiesas nolēmumi) – pusi no ienākumiem, bet saglabājot parādniekam minimālo darba algu (500 eiro).
Papildus minētajām summām tiesu izpildītājam ir jāatstāj parādniekam naudas līdzekļi 75 eiro uz katru parādnieka nepilngadīgo bērnu katru mēnesi. To ir jādara arī tad, ja parādnieks nesaņem nodokļu atvieglojumus par bērnu, t.i., Valsts ieņēmumu dienestā bērns ir reģistrēts kā apgādājamais otram vecākam nevis parādniekam.
Ja no parādnieka piedzen divus kredīta parādus, parādnieks saņem algu 600 eiro un parādniekam ir viens bērns, darba devējs katru mēnesi tiesu izpildītājam pārskaitīs 25 eiro, jo parādniekam ir jāatstāj pusi no algas, taču ne mazāk kā 500 eiro katru mēnesi un papildus tam 75 eiro mēnesī uz parādnieka bērnu.
Ja no parādnieka piedzen uzturlīdzekļu parādu bērnam, parādnieks saņem algu 800 eiro mēnesī un parādniekam ir vēl otrs bērns, darba devējs pārskaitīs tiesu izpildītājam katru mēnesi 475 eiro, jo parādnieks ir tiesīgs paturēt tikai 250 eiro katru mēnesi un papildus tam 75 eiro mēnesī uz bērnu.
Ja no parādnieka piedzen kredītu parādu un parādnieks saņem pensiju 400 eiro mēnesī, VSAA tiesu izpildītājam naudu nepārskaitīs, jo parādniekam ir jāatstāj vismaz 500 eiro mēnesī.
No atsevišķiem ienākumiem ieturējumus nevar veikt, piemēram, no sociālajiem pabalstiem, sociālās palīdzības pabalstiem, darba devēja izmaksātajām kompensācijām, uzturlīdzekļiem minimālajā apmērā. Šos ienākumus neskaita arī kopējā ienākumu apmērā.
Likums ierobežo ieturējumu apmēru no kontā esošās naudas
Vēršot piedziņu uz parādnieka naudu, tiesu izpildītājs dod rīkojumu bankai vai citai kredītiestādei aizliegt parādniekam rīkoties ar naudu un/vai pārskaitīt naudu tiesu izpildītāja kontā (nauda kontā ienāk, bet banka šo naudu pārskaita tiesu izpildītājam).
Tiesu izpildītājam, vēršot piedziņu uz parādnieka naudu, ir pienākums atstāt parādniekam 500 eiro un papildus tam vēl 500 eiro uz katru parādnieka ģimenes locekli. Šī iemesla dēļ tiesu izpildītājam, dodot rīkojumus bankām, ir jādod rīkojumu vienā bankas kontā atstāt naudu (noteikt kontam limitu) 500 eiro apmērā uz parādnieku un papildus tam 500 eiro uz katru parādnieka ģimenes locekli.
Ja parādniekam ir laulātais un divi bērni, parādniekam ir tiesības paturēt kontos esošo naudu 2000 eiro apmērā.
Ja parādniekam nav ģimenes locekļi, parādniekam ir tiesības paturēt kontos esošo naudu 500 eiro apmērā.
Tiesu izpildītājs nedrīkst ieturēt daļu no ienākumiem un vēlreiz ieturēt daļu no tiem pašiem ienākumiem pēc tam, kad tie ir ieskaitīti kontā. Ja parādnieka ienākumi ir tik lieli, ka tā ienākumu daļa, ko parādnieks saņem pēc ieturējumiem, ir lielāka par bankas kontam noteikto limitu, parādniekam ir tiesības prasīt tiesu izpildītājam šim kontam noteikt attiecīgi lielāku limitu, lai varētu saņemt visu sev pienākošos ienākumu daļu.
Piemēram, ja no parādnieka piedzen vienu kredīta parādu, parādnieks saņem algu 1000 eiro mēnesī un viņam nav ģimenes locekļi, parādniekam ir jāraksta tiesu izpildītājam lūgumu dot rīkojumu bankai palielināt konta limitu līdz 700 eiro, jo tiesu izpildītājs drīkst atvilkt tikai 30 % no ienākumiem (300 eiro).
Kā pareizi “cīnīties” ar tiesu izpildītāju?
Neizpratni rada situācijas, kad parādnieks ir noskaidrojis, ka tiesu izpildītājs ir noņēmis par daudz naudu, bet pa telefonu tiesu izpildītājs skaidro pavisam ko citu, proti, ka viņš ir rīkojies likumīgi. Ir arī saprotami, ka parādnieks dusmojas uz tiesu izpildītāju, kurš neievēro likuma noteikumus un ir noņēmis no konta vairāk naudu nekā drīkstētu.
Tomēr šādā situācijā nav vērts uzreiz zvanīt vai rakstīt sūdzības tiesībsargam, Saeimai, prokuratūrai vai citām iestādēm.
Nav vērts arī zvanīt tiesu izpildītājam, jo tiesu izpildītāji un viņu darbinieki parasti telefona sarunās melo, sagroza informāciju vai noklusē parādniekam svarīgu informāciju. Tiesu izpildītājam nav vērts zvanīt arī tāpēc, ka mutiskām sarunām nav nekāda juridiska spēka, un tās tiesu izpildītājam nerada ne pienākumu atbildēt, ne arī kaut kā rīkoties.
Ja parādnieks vēlas panākt savu taisnību un “cīnīties” ar tiesu izpildītāju, tas ir jādara pareizi. Un parasti pirmie soļi, ko parādnieks var izdarīt, nav nekas sarežģīts.
Kā uzrakstīt tiesu izpildītājam iesniegumu ar lūgumu atmaksāt naudu?
Parādnieki bieži mēģina atgūt no tiesu izpildītāja naudu veidā, kas nevar dot nekādu rezultātu, proti, zvana tiesu izpildītājam un telefona sarunā mēģina pārliecināt tiesu izpildītāju, ka viņa rīcība nav bijusi likumīga.
Saskaņā ar likumu noteikumiem tiesu izpildītāja nelikumīgās darbības var pārsūdzēt tiesā, tomēr, lai atgūtu naudu, parasti nav uzreiz jāsniedz tiesā sūdzību, bet pietiek uzrakstīt tiesu izpildītājam lūgumu atmaksāt šo naudu. Iesniegumu ir jāraksta arī gadījumā, ja tiesu izpildītājs pirms tam mutiski ir skaidrojis, ka viss ir izdarīts likumīgi, un ka viņš naudu nekādā gadījumā neskaitīs atpakaļ. To ir jādara tāpēc, ka tiesu izpildītāji un viņu darbinieki bieži mutiskās sarunās melo cerībā, ka parādnieks noticēs un neprasīs naudu atmaksāt. Atšķirībā no telefona sarunas uz rakstisku un pamatotu vēstuli tiesu izpildītājam ir pienākums reaģēt.
Šādu vēstuli uzrakstīt nav sarežģīti un jurista palīdzība tam nav nepieciešama. Ir tikai jāievēro daži noteikumi:
vēstulē ir precīzi jāuzraksta, ko parādnieks vēlas no tiesu izpildītāja, t.i., jānorāda, cik daudz naudu un kurā kontā parādnieks vēlas saņemt atpakaļ, jānorāda arī kādu limitu un kādā kontā parādnieks prasa noteikt, kā arī jālūdz tiesu izpildītājam sniegt rakstisku atbildi uz vēstuli;
vēstulē ir jānorāda pamatojumu, kāpēc parādnieks prasa atmaksāt naudu, t.i., jānorāda, ka saskaņā ar Civilprocesa likuma 594.pantu vai 599.1pantu tiesu izpildītājs nedrīkstēja uz šo naudu vērst piedziņu un tāpēc viņam ir pienākums novērst savu kļūdu – atmaksāt naudu, kā arī jānorāda, kādi dokumenti (pierādījumi) to apliecina;
vēstulē ir jānorāda tās sagatavošanas datums, parādnieka deklarētās dzīvesvietas adrese, vārds un uzvārds, vēstule ir jāparaksta;
vēstule ir jāsūta vai nu ar drošu elektronisko parakstu uz tiesu izpildītāja elektronisko pastu, vai jāiesniedz tiesu izpildītājam personīgi, prasot no tiesu izpildītāja vai viņa darbinieka parakstu par vēstules saņemšanu uz otra vēstules eksemplāra;
ja parādnieks vēlas atbildi saņemt elektroniski un/vai visus turpmākos sūtījumus no tiesu izpildītāja saņemt elektroniskā veidā uz elektroniskā pasta adresi, tas ir jānorāda vēstulē tiesu izpildītājam;
nav ieteicams vēstuli sūtīt pa pastu kā ierakstītu sūtījumu, jo tādā gadījumā nepaliks pierādījumi par to, kāda satura vēstule ir nosūtīta,
kopā ar vēstuli tiesu izpildītājam ir jānosūta arī pierādījumi (dokumenti), kas pierāda, kāpēc tiesu izpildītājam ir jāatmaksā nauda, piemēram, bankas konta izraksti, lēmumi par maksājumu saņemšanu no valsts, bērnu dzimšanas apliecības, laulības apliecību u.tml.
Likums aizsargā arī parādnieku, tāpēc jums nav jāsamierinās ar visu, ko dara tiesu izpildītājs, neskatoties uz to, ka jūs nemaksājat vai nevarat samaksāt savus parādus. Daudzas problēmas, kas saistītas ar parādu piedziņu, ir iespējams atrisināt arī bez jurista palīdzības. Tomēr parādu piedziņas noteikumi nav vienkārši un katra situācija ir savādāka, tāpēc, ja jūs nevarat pats vai pati uzrakstīt iesniegumu tiesu izpildītājam, jūsu situācija ir sarežģīta vai ir jāsniedz sūdzība tiesā par tiesu izpildītāju, zvaniet vai rakstiet mums.
Tiesu izpildītāja uzsāktā parāda piedziņa ir arī pēdējais brīdis, kad noskaidrot, vai izdevīgāk nav parādus dzēst maksātnespējas procesā vai atbrīvoties no parādiem saskaņā ar likumu par atbrīvošanu no parādsaistībām (sk. Kad ir piemērotākais laiks maksātnespējas uzsākšanai?). Pēc šo procesu uzsākšanas tiesu izpildītāji vairs nedrīkstēs veikt nekādas piedziņas darbības (sk. Ko dara tiesu izpildītāji un parādu piedzinēji pēc maksātnespējas uzsākšanas?) un pēc šo procesu pabeigšanas parādi vairs nebūs jāmaksā (sk. Kas ir fiziskās personas maksātnespēja?).
Palīdzība ir viena zvana attālumā
Jums ir parādi un meklējat risinājumu? Zvaniet 29161925 vai rakstiet uzelpo.juristi@gmail.com. Mēs varam palīdzēt.
Noskaidrojiet šeit vairāk par telefona sarunu ar mums.
Vairāk par parādu risinājumiem un parādu piedziņu
Ar ko sākt, ja ir radušās grūtības samaksāt parādus?
Kā notiek parādu piedziņa?
Kā notiek patēriņa un ātro kredītu parādu piedziņa?
Kā notiek parādu līdz 2500 eiro piedziņa tiesā (vienkāršotā procedūra)?
Kas ir saistību piespiedu izpildīšana brīdinājuma kārtībā?
Ko drīkst un ko nedrīkst darīt parādu piedzinēji?
Kā parādu piedzinēji piedzen parādus?
Kā tiesu izpildītāji piedzen parādus?
Cik kredīta ņēmējam izmaksā parāda piedziņa?
Kāda ir tiesu izpildītāju atlīdzība?
Parādnieku biežāk pieļautās kļūdas
Maksātnespējas alternatīva - vienošanās (izlīgums) ar kreditoru
Ko dara tiesu izpildītāji un parādu piedzinēji pēc maksātnespējas uzsākšanas
Kriminālatbildība par parādu nemaksāšanu
Vai tiesu izpildītājs var piedzīt parādu no vīra vai sievas?
Ko darīt, ja tiesu izpildītājs nav pretimnākošs?
Mūsu klienti un viņu problēmu risinājumi
Zvaniet 29161925 vai rakstiet juristi@uzelpo.lv
Uzziniet vairāk par telefona sarunu ar mums
© Inese Rimdžus, 2013-2020
Rīga, Elizabetes iela 2-320