lv fr sl lv lv lv lv lt it lv fi lv lv pl en lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv hbs_lat nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv es lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv en lv lv en lv lv lv lv en lv en lv lv en lv zh lv lv en lv zh lv lv en lv zh lv lv eo lv lv es lv es lv es lv es lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv rm id id pl eo lv lv lv lv lv lv lv sw es de fr en ca la lv eu uz lv lv fi lv lv nl lv en lv es en lv lv lv lv lv lv fr fr sl lv fr
FM paaugstina 2022. gada ekonomikas izaugsmes prognozi līdz 2,8%, nākamajā gadā gaidāma izaugsmes palēnināšanās līdz 1,0% | Labdien.lv
Valdība atbalsta daļēju energoresursu cenu pieauguma segšanu mājsaimniecībām
Uzsākot 2023. gada valsts budžeta sagatavošanu, Finanšu ministrija (FM) ir atjaunojusi makroekonomisko rādītāju prognozes 2022.-2025. gadam. Ņemot vērā spēcīgo ekonomiskās izaugsmes atjaunošanos pēc Covid-19 ierobežojumiem un tikai ierobežoto kara ietekmi gada pirmajā pusē, ekonomikas izaugsmes prognoze 2022. gadam ir paaugstināta līdz 2,8%. Savukārt gada otrajā pusē kara, tirdzniecības ierobežojumu un straujā cenu kāpuma ietekmē ekonomikas attīstība būtiski palēnināsies un nākamajā gadā veidos vairs tikai 1,0%. Vidējā termiņā atkal gaidāma izaugsmes tempu palielināšanās, iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumam 2025. gadā sasniedzot 3,4%.
Finanšu ministrs Jānis Reirs: “Aktualizētās prognozes ņem vērā izmaiņas ārējā vidē un ekonomikas attīstību Latvijā. Jāatzīmē, ka joprojām pasaulē valda augsta nenoteiktība par globālās ekonomikas turpmāko attīstību un šajos nenoteiktības apstākļos situācija var mainīties gan uz vienu, gan otru pusi. Pateicoties augstākai izaugsmei šogad un līdz ar to augstākiem nodokļu ieņēmumiem, valdība sniegs atbalstu iedzīvotājiem krīzes pārvarēšanai.”
Salīdzinājumā ar iepriekšējām, šā gada marta sākumā izstrādātājām makroekonomisko rādītāju prognozēm IKP pieauguma prognoze 2022. gadam ir paaugstināta par 0,7 procentpunktiem, bet 2023. gadam samazināta par 1,5 procentpunktiem. Ekonomikas izaugsmi 2022. gadā nodrošinās galvenokārt spēcīgais privātā patēriņa kāpums pēc pagājušā gada Covid-19 ierobežojumiem, taču gada otrajā pusē augsto cenu un pirktspējas samazināšanās ietekmē patēriņa pieauguma tempi būtiski mazināsies. Jūtama pozitīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi šogad būs arī eksporta pieaugumam, kamēr investīciju un sabiedriskā patēriņa pieauguma tempi būs mazāki. Savukārt nākamajā gadā ekonomikas izaugsmē būtiskāka loma būs investīciju kāpumam, tajā skaitā palielinoties Eiropas Savienības fondu finansējumam, kā arī ārējās tirdzniecības bilances uzlabojumam, eksportam palielinoties straujāk par importu.
Salīdzinājumā ar Latvijas Stabilitātes programmas 2022-2025 prognozēm, atjaunotajā makroekonomisko rādītāju scenārijā būtiski paaugstināta inflācijas prognoze gan 2022., gan 2023. gadam. Pēc aktualizētajām FM prognozēm, inflācija 2022. gadā var sasniegt 16,5% un 2023. gadā – 6,5%, kas ir attiecīgi par 8,0 un 3,0 procentpunktiem vairāk nekā tika prognozēts šā gada martā. Inflācijas prognozes paaugstināšana ir saistīta, pirmkārt, ar energoresursu, it īpaši dabasgāzes un ar to saistīto siltumenerģijas cenu būtiski straujāku kāpumu, kā arī pārtikas cenu straujāku palielināšanos un spēcīgākiem otrās kārtas efektiem. Nākamajos divos gados inflācijas spiediens mazināsies, līdz 2025. gadam tai stabilizējoties 2,0% līmenī.
Darba tirgū Krievijas sāktā kara, tirdzniecības ierobežojumu un cenu kāpuma negatīvā ietekme 2022. gada pirmajā pusē vēl nav bijusi jūtama un izpaudīsies ar lielāku laika nobīdi, nekā sākotnēji prognozēts. Attiecīgi 2022. gadam bezdarba līmeņa prognoze ir samazināta līdz 7,1% jeb par 0,5 procentpunktiem. Šādā līmenī bezdarbs varētu saglabāties arī 2023. gadā, kas ir par 0,4 procentpunktiem vairāk, nekā tika prognozēts šā gada martā.
Darba samaksas pieauguma prognoze 2022. gadam, ņemot vērā strauji augošās patēriņa cenas, ir paaugstināta no 6,0% līdz 8,0%, mēneša vidējai bruto darba samaksai gadā kopumā sasniedzot 1379 eiro. 2023. gadā prognozēts darba samaksas pieaugums par 6,0%, kas ir par 0,3 procentpunktiem vairāk nekā marta sākuma prognozēs.
Izstrādājot makroekonomisko rādītāju prognozes, FM balstījās uz pieņēmumu, ka ģeopolitiskā situācija būtiski nepasliktinās un nenotiek karadarbības tālāka eskalācija, kā arī nav gaidāms tik spēcīgs Covid-19 uzliesmojums, ka būtu nepieciešams noteikt jaunus pulcēšanās, biznesa un citus ierobežojumus, kas negatīvi ietekmētu ekonomikas attīstību. Vienlaikus FM izvērtēja arī ārējās un iekšējās vides riskus un norāda, ka prognozes, tāpat kā iepriekšējos divos gados, ir izstrādātas ārkārtīgi augstas nenoteiktības apstākļos. Būtiskākie negatīvie riski ir saistīti ar ģeopolitisko situāciju, kā arī ar energoresursu cenu kāpumu un ierobežoto pieejamību, kas var negatīvāk ietekmēt ekonomikas izaugsmi. Vienlaikus pastāv arī Covid-19 jaunu mutāciju un uzliesmojuma riski, kā arī lokālu konfliktu eskalācijas iespējas vairākos citos pasaules reģionos, tostarp saistībā ar Ķīnu, kas ir pasaules otrā lielākā ekonomika. Riskus pasaules ekonomikas izaugsmei var radīt arī centrālo banku sāktais procentu likmju paaugstināšanas cikls.
Izstrādājot makroekonomisko rādītāju prognozes, FM ir konsultējusies ar Starptautiskā Valūtas fonda, Eiropas Komisijas un komercbanku ekspertiem. Atjaunotās makroekonomisko rādītāju prognozes ir saskaņotas ar Latvijas Banku un Ekonomikas ministriju, kā arī tās 10. augustā ir apstiprinājusi Fiskālās disciplīnas padome.
Latvija saņem 201 miljonus eiro par Atveseļošanas fonda plāna pirmo rādītāju izpildi
Piektdien, 7. oktobrī, finanšu ministrs Jānis Reirs tikās ar Eiropas Komisijas (EK) priekšsēdētājas izpildvietnieku Valdi Dombrovski, lai pārrunātu Latvijas Atveseļošanas fonda (AF) plāna...
Enerģijas cenas: Eiropas Parlaments aicina primāri atbalstīt neaizsargātākos
Eiropas Parlaments aicina uz plašākiem ārkārtas pasākumiem, lai mazinātu spiedienu, ko Eiropas mājsaimniecībām un uzņēmumiem rada strauji augošās enerģijas cenas. Krievijas agresīvais...
Dabasgāzes cena mājsaimniecībām no 1. oktobra paliek nemainīga
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija (SPRK) nav izdevusi administratīvo aktu, kas būtu par pamatu no šā gada 1. oktobra paaugstināt saistīto lietotāju (mājsaimniecību) tarifus. Attiecīgi...
Ja daudzdzīvokļu ēkām parāds par siltumu nepārsniedz 20%, ēkai siltumapgāde ir jāpieslēdz
4. oktobra sēdē Ministru kabinets apstiprināja grozījumus siltumenerģijas piegādes un lietošanas noteikumos, ar kuriem tiek transponētas Direktīvas 2018/2002 par energoefektivitāti prasības...
Saimnieciskā gada pārskats 2021: Lai gan joprojām ar iebildēm, daudz paveikts valsts finanšu uzskaites sakārtošanai
Lai arī kopumā finanšu uzskaites sakārtošanai valstī ir daudz paveikts, pozitīvu atzinumu joprojām neļauj sniegt atsevišķi nesakārtoti jautājumi, secināts Valsts kontroles (VK) noslēgtajā...
Pārdot īpašumu kļūst arvien grūtāk – 88% mājokļu neizdodas pārdot pat mēneša laikā
03/10/2022 | Autors: Publicitātes materiāls
Kaut arī mājokļu tirgus joprojām ir gana aktīvs, redzams, ka mājokļu pārdošana norit daudz lēnāk un pircēji ir piesardzīgi attiecībā uz jauna īpašuma iegādi, norāda Pērkam.lv konsultants...
Saeima konceptuāli atbalstījusi ieceri celt minimālo algu
Saeima ceturtdien, 29. septembrī, konceptuāli atbalstīja grozījumus Darba likumā, ar kuriem iecerēts noteikt minimālo mēnešalgu 620 eiro apmērā no nākamā gada, bet 700 eiro apmērā -...
Augustā mazumtirdzniecības apgrozījums pieauga par 0,7 %
2022. gada augustā, salīdzinot ar 2021. gada augustu, mazumtirdzniecības apgrozījums pieauga par 0,7 %, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) apkopotie kalendāri koriģētie dati salīdzināmajās...
Kas jāņem vērā pakalpojumu cenu paaugstinājumu gadījumos
Energoresursu un dažādu citu izmaksu straujā palielinājuma dēļ Latvijas uzņēmumi steidz pārskatīt pakalpojumu cenas, lai saglabātu veiksmīgu uzņēmumu darbību - vairāki pakalpojumu sniedzēji...
Minimālo algu nākamgad plāno pacelt līdz 620 eiro
Sociālo un darba lietu komisija konceptuāli atbalstījusi grozījumus Darba likumā, ar kuriem iecerēts noteikt minimālo mēnešalgu 620 eiro apmērā no nākamā gada, bet 700 eiro apmērā -...
Latvijā atgādāts trešais jaunais elektrovilciens
Latvija saņem 201 miljonus eiro par Atveseļošanas fonda plāna pirmo rādītāju izpildi
Latvijā atklāti vēl 1154 Covid-19 gadījumi
Briškens: "Apvienotais saraksts" un Nacionālā apvienība izmisīgi cenšas akcentēt it kā nepārvaramās ideoloģiskās atšķirības ar "Progresīvajiem"
Levits par Krievijas izraisīto karu Ukrainā: Miers ir iespējams, tikai balstoties uz taisnīgumu
Aivars Lembergs ASV Brexit COVID-19 Dana - Reizniece - Ozola Daniels Pavļuts Egils Levits Eiropas Savienība Eiropas Savienība ekonomika eksports gaisa temperatūra ierobežojumi Ilze Viņķele izglītība IZM JKP Kariņa valdība Kariņš KNAB koronavīruss Krievija Krišjānis Kariņš Latvija lauksaimniecība Lielbritānija Māris Kučinskis Nils Ušakovs Raimonds Vējonis Rīga Saeima sankcijas Ukraina vakcinācija vakcinācija pret COVID-19 vakcīna veselība Veselības ministrija veselības nozare VID Vienotība Viņķele Vladimirs Putins ZZS ārkārtējā situācija
Iesūtiet savu viedokli par sabiedrībā aktuāliem notikumiem, foto vai video reportāžas uz e-pastu: redakcija@labdien.lv, vai aizpildot šo formu.
Latvijas kultūras portāls RĪTS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa katalogs KATALOGS.LV
Latvijas Nacionālais biznesa portāls BIZNESS.LV
Šis portāls izmanto sīkdatnes (cookies angļu val.), lai analizētu datplūsmu, uzlabotu satura kvalitāti, pielāgotu saturu lietotāju vajadzībām un optimizētu tā darbību Sapratu Sīkāk par sīkdatnēm un to dzēšanu šeit