lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv ru lv lv lv ru lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv de lv lv eu lv lv lv lv lv lv lv lt lv lv lv lv nl lv lv lv de lv lv en lv sv lv en sv lv en lv lv lv de lv lv lt en sv lv de lv lv lv en lv lv en lv en lv lv lv en en lv en sv lv lv de lv lv lv lv en lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Dziedātāja, tulkotāja un teātra kritiķe Anna Grēviņa
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_50384N
Anna Grēviņa. Pases attēls: LVVA 2996-7-29375.
Anna Grēviņa ar dēlu Valtu Vitoldu, viņas tēvs Kārlis Dēķens un vecāmāte Made
Četras paaudzes: deputāta Kārļa Dēķena mātes Mades 90. dzimšanas diena. Priekšpusē Dēķenmāte ar vecāko dēlu deputātu Kārli Dēķenu. Stāv: Dēķena meita Anna Grēviņa ar savu vecāko dēlu Valtu Vitoldu. Atpūta, Nr.412 (23.09.1932)
Pedagoģiskais un sabiedriskais darbinieks Kārlis Dēķens. Sēž: meita Marta Jagare, kundze Emīlija, dēļa meita Anitra, jubilārs ar meitas dēlu Valtu, meita Anna Grēviņa. Stāv: Jānis Jagars (znots), dēls Gerhards, vedekla Helēne, Valdis Grēviņš (znots). Foto: R. Briedis. Atpūta, Nr.86 (25.06.1926)
Martas Dēķenas un Jāņa Jagara kāzas
Anna Grēviņa (1892–1979) – tulkotāja un dziedātāja. Dzimusi pedagogu un sabiedrisko darbinieku Kārļa un Emīlijas Dēķenu ģimenē. Beigusi Harkovas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultāti, Augstākos pedagoģiskos kursus Harkovā un Latvijas Konservatorijas Vokālo fakultāti. Līdz 1939. gadam sniegusi daudz solokoncertu. Tulkojusi no krievu valodas Ļeva Tolstoja darbus – "Karš un miers" (1–4), "Anna Kareņina" (1–2, kopā ar Valdi Grēviņu) u. c.; no vācu valodas Garlība Merķeļa "Vanems Imanta"; no franču valodas Aleksandra Dimā "Kamēliju dāma" u. c. darbus. Rakstījusi teātra un mūzikas kritikas, publicistiku. Sarakstījusi populārzinātniskus darbus "Modernā Amerika" (1930), "Viduslaiku pils" (1936), "Šaļāpins" (1935). Valda Grēviņa sieva, Valta un Māra Grēviņu māte.
Dzimusi Viļķenes pagasta Katrīnas skolā.
Dzimusi 1892. gada 13. jūlijā pedagoga un sabiedriskā darbinieka Kārļa Dēķena ģimenē.
Drīz pēc meitas piedzimšanas ģimene pārcēlusies uz Susēju, tad uz Valmieru.
1906: ģimene pārceļas uz Rīgu.
1910: Beigusi Annas Rūmanes-Ķeniņas ģimnāziju.
1915: beigusi Harkovas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultāti.
1917: beigusi Augstākos pedagoģiskos kursus Harkovā.
1917: apprecējusies ar rakstnieku Valdi Grēviņu.
1917–1919: strādājusi par skolotāju Larinas ģimnāzijā Maskavā.
1919–1923: strādājusi par vēstures skolotāju un inspektori Rīgas 3. pilsētas ģimnāzijā.
20.–30. gados: bijusi Teodora Reitera kora soliste.
1920.–1940: regulāri dziedājusi radio koncertos.
1921: 19. februārī piedzimst dēls Valts Grēviņš.
1925: beigusi Latvijas Konservatorijas Vokālo fakultāti.
1927–1929: papildinājusi vokālo izglītību Itālijā.
1930: 10. martā piedzimst dēls Māris Grēviņš.
Līdz 1939: sniegusi daudz solokoncertu.
1944–1951: žurnāla "Padomju Latvijas Komunists" literārā līdzstrādniece.
1926: pirmais patstāvīgais koncerts Latvijas konservatorijā (programmā Jāzepa Vītola, Jāņa Zālīša, Jēkaba Graubiņa u. c. skaņražu dziesmas).
1928: 24. novembrī pirmā nozīmīgā publikācija – raksts "Teātris bērniem" laikrakstā "Jaunākās Ziņas".
1933: pirmais publicētais tulkojums – Līzas Tecneres "Ceļojums ap zemes lodi" ("Jaunais Cīrulītis", Nr. 1–12, kopā ar Valdi Grēviņu).
Rakstījusi teātra un mūzikas kritikas, publicistiku.
1928: Voiniča, Etele Liliana. Dundurs. (Kopā ar Valdi Grēviņu.) Rīga: Kultūras balss. (Atkārtoti izdevumi 1940, 1941, 1949)
1937: Openheims, Edvards Filips. Kā tikt vaļā no miljona? (Kopā ar Jāni Sudrabkalnu.) Rīga: Zelta Grauds.
1957: Dimā, Aleksandrs. Kamēliju dāma (teātrī 1957)
1936–1938: Tolstojs, Ļevs. "Karš un miers (1–4). Ievietots Ļeva Tolstoja Kopotajos rakstos (Rīga: Kaija).
1939–1940: Tolstojs, Ļevs. Anna Kareņina.
1941: Kaufmans, Rafails, Ternovecs, Boriss. Vēsturiskā glezniecība. Rīga: VAPP Mākslas apgādniecība.
1950: Čehovs, Antons. Baltpieris. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība.
1950: Čehovs, Antons. Kaštanka. Rīga: Latvijas Valsts izdevniecība. (Atkārtoti izdevumi 1974, 2010)
1933: Tecnere, Līza. Ceļojums ap zemeslodi. (Kopā ar Valdi Grēviņu.) Rīga: Latvijas bērnu draugu biedrība.
1936: Merķelis, Garlībs. Vanems Imanta. Rīga: Valters un Rapa.
1938: Mušlers, Reinholds Konrāds. Nezināmā. Rīga: Grāmatu zieds. (Atkārtots izdevums 1939)
1938: Tomā, Adrienna. Katrin! pasaule deg! Rīga: Grāmatu draugs.
1939: Tomā, Adrienna. Andra un viņas draugi. Rīga: J. Roze. (Atkārtots izdevums 1993)
Par grāmatu "Šaļāpins" (A. Gulbis, 1935)
Glītā A. Gulbja izdevumā ir iznākusi Annas Grēviņas sarakstītā grāmata par lielo krievu dziedoni Šaļāpinu, kas ir visai kulturālai pasaulei pazīstams mākslinieks ar pasaules slavu. Vielu savam darbam A. Grēviņa ir ņēmusi galvenokārt no Šalāpina paša memuāriem, tad no viņa biogrāfa Eduarda Stārka un bijušā ķeizarisko teātru direktora Telakovska rakstiem un beidzot no pašas vērojumiem, Šalāpinam viesojoties Rīgā patstāvīgās Latvijas laikā. Grāmata ir rakstīta viegli lasāmā populārā valodā, un tāpēc tā var visplašākām lasītāju aprindām dot vienkāršu vēstījošu ieskatu slavenā mākslinieka dzīvē. (..) Autore, būdama Šaļāpina ģēnija neierobežota cienītāja, karsti atspēko un aizstāv viņu to daudzo pārmetumu priekšā, kas gan pelnīti, gan nepelnīti saistās ap izcilā mākslinieka cilvēcisko personību. Tāpat viņa sajūsmīgi interpretē Šalāpina skatuves tēlus uz mūsu Nac. operas skatuves, ka arī viņa neaizmirstamo koncertdziedoņa māku. (..) Grāmatai savas vienkāršības un skaidrības dēļ paredzama popularitāte, kas apsveicams tās pietātes dēļ, kādu tā pauž pret īstu, lielu mākslu."
P. J.-Fr. Anna Grēviņa. Šaļāpins. Izglītības Ministrijas Mēnešraksts. Nr. 7/8, 1.07.1936.
Par grāmatu "Modernā Amerika" (Valtera un Rapas akc. sab., 1930)
Modernā Amerika. Cand . hist. Anna Grēviņa. Tas jau samērā plašāks darbs, kura autore ar prāvu un rūpīgi izmeklētu materiālu krājumu piepalīdzību, mūs iepazīstina ar lielās pārokeana valsts jaunām un vecām īpatnībām. Mests atskats uz Sav. valstu vēsturisko attīstību,' parādīta arī to kontrastainā šodiena, še gan autore ņēmusi to rakstnieku un publicistu materiālus, kas tuvāki viņas pašas skatam uz Amerikas lietām. Bet ari šai izvelē doti interesanti raksturojumi un raksturotāji. Trūksi tikai Pola Morana, kuram katrs solis Ņujorkā un pārejā jaunā pasaulē ir sastrēdzinātu nervu uztverta, kulturela skata padziļināta sensācija. Bel grāmatas sastādījums un izveidojums visumā interesants. Modernās Amerikas seju piepalīdz raksturot ari prāvs ilustrāciju skaits. . K .S. Latvijas Kareivis, Nr.220 (28.09.1930)
Emīlija Dēķena - Māte
Gundega Saulīte - Vedekla
Iza Beatrise Bīne - Vedekla
Kārlis Dēķens - Tēvs
Māris Grēviņš - Dēls
Marta Dziļuma - Mazmeita
Marta Jagare - Māsa
Valdis Grēviņš - Vīrs
Valentīna Freimane - Vedekla
Valts Grēviņš - Dēls
Annas Ķeniņas meiteņu ģimnāzija
Vēstures un filoloģijas fakultāte.Pasniedzēju vidū bijis arī valodnieks Jānis Endzelīns.
Papildinājusi vokālo izglītību Itālijā.
Strādājusi par skolotāju Larinas ģimnāzijā.
Rīgas pilsētas 3. ģimnāzija
Strādājusi par vēstures skolotāju un inspektori.
Brīvmāksliniece. Sniegusi daudz solokoncertu.
Žurnāls "Padomju Latvijas Komunists"
"1925. gada janvārī Reiters mani personiski uzaicināja ņemt dalību korī, kas gatavojās lielai koncertturnejai pa Vakareiropu. Ez uzaicinājumu pieņēmu (toreiz tikko beidzu Konservatoriju: man bija palicis vēl viens eksāmens enciklopēdijā, tad profesors Jāzeps Vītols bija tik mīļš un sarīkoja man vienai pašai šo pārbaudījumu), sāku apmeklēt mēģinājumus un pamazām iekļauties kora atmosfērā. [..] Lielā turneja ilga no 15. maija līdz 9. jūnijam, kad uzstājāmies Stokholmā (koncerts zālē un otra uzstāšanās karaļa pilī speciāli karaļa ģimenei), Kopenhāgenā (Tivoli zālē, kas nebija visai piemērota koncertam, jo dala publikas sēdēja pie galdiņiem un mielojās), Londonā un Parīzē Visur, atskaitot Parīzi, koncerti bija izpārdoti, taču ienākumi izrādījās gaužām niecīgi. Nabaga Reiteram biia gadījies dēkains impresārijs Lidvāls, kas uz mūsu koncertu rēķina krietni vien iedzīvojās. Taču nozīme šiem koncertiem bija milzīga, jo tie pirmo reizi iznesa latvju dziesmu pasaulē."Grēviņa, Anna. Reitera kora 50 gadi. Padomju Zeme, 1970, 19. februāris.
Viesojusies ar Kulturālās tuvināšanās biedrības ar SPRS tautām atbalstu. Anna Grēviņa bija biedrības biedre.
Kulturālās tuvināšanās biedrība ar SPRS tautām
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.