lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en lv lv lv eo nb en es lv lv lv lv es tr uk es en lv lv lv lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt sv lv lv lv es lv lv fr lv es sv lv lv fr lv lv lv lv fr lv lv lv lv es sv lv lv lv es lv lv fr lv lv lv lv es lv lv az sv lv es lv es de lv es en lv lv lv lv lv lv en lv es lv lv de lv lv en lv lt en lv es sv lv ru ru hbs_lat ru ru ru hbs_lat ru ru lv lt fr lv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
PAVAICĀ TVNET ŽURNĀLISTAM ⟩ Vai Latvijā ir aizliegta kūdras kā kurināmā izmantošana?
Marta Krīgere, TVNET Ziņas | KLIK redaktore
2022. gada 23. septembris 10:18
Šobrīd, enerģētikas krīzes laikā, aktuāls kļūst jautājums, vai Latvijai nevajadzētu izmantot vietējo kurināmo, piemēram, kūdru. Tādā veidā mazinot atkarību no citu valstu energoresursu importa. TVNET lasītāja Lana Krūmiņa vaicā: “Kādēļ valdība pieņēma lēmumu aizliegt kūdru izmantot kā kurināmo?” Ekonomikas ministrijā (EM) skaidro, ka valdība šādu lēmumu nav pieņēmusi. Tikmēr Rīgas Tehniskās universitātes (RTU) Vides aizsardzības un siltuma sistēmu institūta direktore Dagnija Blumberga norāda, ka kūdru izmantot enerģētikā nebūtu ilgtspējīgs risinājums – tas nav ekonomiski izdevīgi, kā arī atstāj negatīvu ietekmi uz klimatu.
Orbāns rīkos referendumu par Krievijai piemērotajām sankcijām
Medijs: Kaspars Bērziņš turpinās karjeru Utenas "Juventus"
Uldis Švēde: Pēc sezonas gribējām sākt jaunu ceļu
Notikusi bīstama gāzes noplūde Baltijas jūrā netālu no "Nord Stream 2", ziņo Dānija
Putins piešķīris Krievijas pilsonību Snoudenam
Eklons iestājies kustībā "Par!"
Ģeopolitisku apstākļu rezultātā enerģijas un to avotu, jo īpaši dabasgāzes, cenas strauji pieaugušas, līdz ar to kūdra ir Latvijas iekšzemes resurss, kuru teorētiski var izmantot siltumapgādē, lai mazinātu atkarību no importētiem energoresursiem. Šobrīd nav šķēršļu kūdras izmantošanai siltumapgādē, tā, visticamāk, būtu izmantojama kopā ar šķeldu. Tāpat katram siltumenerģijas ražotājam jāvērtē kūdras pieejamība un efektivitāte. Kūdras potenciāls un plašākas izmantošanas iespējas tiek vērtētas arī ES līmenī, norāda EM.
“Ņemot vērā izveidojušos situāciju, šobrīd ir izvērtējama visu resursu, t.sk. kūdras, plašāka izmantošana siltumenerģijas ražošanā, īpaši mazās siltumenerģijas ražošanas stacijās,” atzīmē EM.
Jāpiemin, ka kūdra nav atjaunojamais energoresurss; tā tiek definēta kā fosils energoresurss, līdz ar to būs veicams papildu maksājums, tāpat katram siltumenerģijas ražotājam jāvērtē kūdras pieejamība un efektivitāte. EM skaidro, ka kūdras izmantošanas laikā radītās ogļskābās gāzes emisijas ir jāsedz ar proporcionāli iepirktajām emisiju kvotām, ja tā tiek izmantota Eiropas Savienības Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā iekļautajā iekārtā, kas radītu papildu izmaksas attiecīgā energonesēja izmantotājiem.
Vienlaikus kūdras izmantošana gadījumos, uz kuriem, piemēram, attiecīgās ražošanas iekārtas uzstādītās jaudas skaitliskas vērtības dēļ (sadedzināšanas iekārtām ar jaudu mazāku nekā 20 MW), nav attiecināms emisiju tirdzniecības sistēmas regulējums, radītu salīdzinoši mazākas siltumenerģijas ražošanas papildu izmaksas, līdz ar ko attiecīgie risinājumi varētu būt apsverami.
Šobrīd Latvijā ir ievērojams katlumāju un koģenerācijas iekārtu ar kopējo uzstādīto jaudu mazāku nekā 20 MW skaits, aptuveni 50% no kura enerģijas ražošanai jau šobrīd tiek izmantota biomasa (tai skaitā kombinācijā ar citiem atjaunojamiem vai fosiliem energoresursiem), līdz ar ko kūdras izmantošanai tajā nebūtu jāveic būtiskas tehnoloģiskas izmaiņas.
Tikmēr Blumberga norāda uz kūdras trūkumu: tās sastāvā ir sērs, kas degot veido sēra oksīdus, un tie nonāk atpakaļ uz zemes kā skābais lietus. Ja cilvēki dzīvo tuvumā, tad viņiem var nākties šo sēra oksīdu elpot. “Sēra oksīds ir kaitīgs cilvēka veselībai daudz vairāk nekā slāpekļa oksīds,” viņa uzsver. Taču, ja kūdru dedzina lielā katlumājā un skurstenis ir augstu, tad šie oksīdi kliedējas atmosfēras augšējos slāņos.
Kūdru dedzināt nav tik vienkārši. Kurtuves konstrukcija ir paredzēta konkrētam kurināmajam. Tāpēc sliktā ziņa ir tā, ka nevar piemērot esošās kurtuves kūdras dedzināšanai. “Tādā gadījumā jāmaina kurtuvju konstrukcija.”
Eksperte arīdzan stāsta, ka, kūdru dedzinot, veidojas ogļskābā gāze (CO2), kas izraisa klimata pārmaiņas. Tāpat kūdru izmantot kā kurināmo nav ekonomiski izdevīgi, jo kūdras cenai ir jāpieskaita arī investīcijas jauna katla iegādei, mainot kurināmo. Tas ir iemesls, kādēļ kūdra nav ilgtspējīgs kurināmais.
“Katra tonna CO2, kas tiek izmesta atmosfērā, emisiju tirdzniecībā šobrīd maksā no 50 līdz 100 eiro. Varbūt sakarā ar enerģētisko krīzi pasaulē tā problēma ar CO2 nedaudz samazināsies un CO2 izmaksas varētu nokristies, bet tas nav uz ilgu laiku. Mēs atgriezīsimies pie tā paša, par ko runājām – CO2 ietekmes uz klimata pārmaiņām,” teic Blumberga, piebilstot, ka nevēlas apgalvot, ka valdībai būtu jāaizliedz izmantot kūdru kā kurināmo. Taču eksperte pieļauj, ka kūdras izmantošana enerģētikā, iespējams, būs jāaizliedz nākotnē.
Viņa iesaka katram iedzīvotājam izrēķināt, cik izmaksātu kūdras kā kurināmā izmantošana, jo tas nav izdevīgi: CO2 nodoklis ik pa laikam tiek paaugstināts. “Ja kāds neprātīgais speciāli uzbūvē kurtuvi, tad viņam ir jārēķinās, ka viņam pastāv iespēja bankrotēt. Tas ir biznesa jautājums.” Blumberga nākotnē kūdru redz kā resursu produkta ar augstu pievienoto vērtību ražošanā. Piemēram, kūdra ir labs resurss, kuru var izmantot dārzkopībā vai kā būvniecības materiālu.
Mobilizācijas panika: Krievijas iedzīvotāji no bankomātiem masveidā izņem skaidro naudu
Igauņi Rīgas centrā būvē lielu un ļoti dārgu biznesa kompleksu
Krievija zaudē vērtīgus klientus: Indijas rūpnīcas vēlas atteikties no Krievijas naftas
Koalīcija atbalstījusi papildu finansējumu, lai sniegtu energoatbalstu iedzīvotājiem un uzņēmumiem
Koalīcija atbalstījusi papildu finansējumu, lai sniegtu energoatbalstu iedzīvotājiem un uzņēmumiem
"iPhone 14" pirmajā nedēļā negaidīti vāji pārdošanas rezultāti
Krievija zaudē vērtīgus klientus: Indijas rūpnīcas vēlas atteikties no Krievijas naftas
Rīgā oktobra sākumā sāks pieņemt pieteikumus atbalsta izmaksām par malkas un granulu iegādi
EM mudinās uzņēmumiem kompensēt 50% elektroenerģijas cenas virs 160 eiro par MWh
Igauņi Rīgas centrā būvē lielu un ļoti dārgu biznesa kompleksu
"Bolt" Rīgā un Jūrmalā sāk piedāvāt jaunu pakalpojumu
Mobilizācijas panika: Krievijas iedzīvotāji no bankomātiem masveidā izņem skaidro naudu
Sen pieņemta likuma dēļ vecāko ierēdņu algas Igaunijā nākamgad ievērojami kāps
Latvija atbalstīs mainīt aprēķinu, kā šobrīd Eiropā tiek aprēķinātas elektrības cenas
LTV: Elektrības cenas pielīdzināšana dārgākajam ražotājam ļāvusi labi nopelnīt "Latvenergo"
Sākta izmeklēšana par 17.augusta elektrības rekordcenu iemesliem
"airBaltic" iegūst "Skytrax" Austrumeiropas labākās lidsabiedrības balvu
Šonedēļ Baltijas biržās lielākais apgrozījums bija "Enefit Green" akcijām
Degvielu visbiežāk zog Rīgas reģionā
Rīgā samazinās degvielas cenas, Viļņā un Tallinā tās nemainās
Jaunie "iPhone" ir klāt: Pirmais skats uz jaunajiem "Apple" viedtālruņiem
Laikraksts: Krievijas aviokompānijām bažas par darbinieku zaudēšanu mobilizācijas rezultātā
Premjera amata kandidāti vienisprātis - jāsamazina darbaspēka nodokļi
Kaļiņingradas elektrotīkla izolētas darbības pārbaude neietekmētu Baltijas valstu elektrapgādi
Bидeo Гpoзa плarиaTa и pecTopaHoB - Anny Minai: MиллиoHы пpocMoTpoB B TikTok и любoBb дeTeй
"ЗHaMeHиTocTи XXI Beka: TИKTOKEPЫ"
ФoTo CTpeлbбa B шkoлe ИжeBcka: пorибли MиHиMyM дeBяTb чeлoBek, cpeди Hиx - дeTи
TиMaTи пokиHyл PФ. Coбчak Bыckaзaлacb oб ero oTъeздe
ДpeBHиe Tpaдиции "дeдoBщиHы" B pycckoй apMии и cTpaшHaя иcTopия лиToBцa
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa