lv lv ilo nl nl ilo fr lv lv lv lv lv mg lv lv lv nl lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv th lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv eu lv lv lv lv eu eu lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv de de de lv lv lv lv lv en sv fr de de fr fr fr lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en fr en en en lv en en en fr en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en oc en en en hbs_lat en en en oc en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en fr en en en lv en en en en lv en en en en lv en en en en lv en en en en lv it lv it lv lv lv lv lv fr lv en sl fr it en fr ca fr en fr oc oc lv fr ro fr lv de fr ca lv oc fr ro lv en fr oc fi fr zh en lv oc fr oc lv oc fr fr vo fr oc ca lv ca fr fr lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv cy lv lv lv it lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv it lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv it de en lv lv th lv lv pl
Pieteikt TAP slēgtās vides kontu
Tiesību akta projekta "Grozījums Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
Ņemot vērā līdz šim nepieredzētu cenu kāpumu enerģijas tirgos, kas ietekmē ikvienu enerģijas pakalpojumu sniedzēju un iedzīvotāju Eiropā un Latvijā, nepieciešams paplašināt to mājsaimniecību loku, kam Latvijā ir tiesības saņemt valsts un pašvaldības atbalstu.
Visu šo faktoru ietekmē atkārtoti tiks pārskatītas elektroenerģijas un dabasgāzes cenas patērētājiem un līdz ar to celsies arī siltumenerģijas tarifi mājsaimniecībām. Turklāt, ņemot vērā ārkārtējo situāciju saistībā ar Covid-19 infekcijas izplatību un tās radītajām sekām, pastāv liels risks, ka būtiski pieaugs mājokļa pabalstu saņēmēju skaits un mājokļa pabalsta apmērs, vienlaikus iedzīvotāju maksātspēja samazināsies, lai iegādātos pārtiku, medikamentus.
Nodrošināt līdzvērtīgu atbalstu visās pašvaldībās zemu ienākumu mājsaimniecībām, kurās pastāv risks norēķināties par mājokļa uzturēšanu šajā apkures sezonā, īpaši pensijas vecuma personām un personām ar invaliditāti, kuru ienākumi arī ir zemi, bet nedaudz pārsniedz šobrīd Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā (turpmāk – SPSP likums) noteikto ienākumu slieksni.
Nākamā diena pēc izsludināšanas (likumprojektam)
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
SPSP likumā noteiktais mājokļa pabalsts ir viens no diviem pamata sociālās palīdzības pabalstiem, kas tiek izmaksāts no pašvaldības budžeta līdzekļiem.
Mājokļa pabalsta apmēru aprēķina kā starpību starp garantētā minimālā ienākuma (GMI) sliekšņu summu mājsaimniecībai un faktiskajiem izdevumiem par mājokli un mājsaimniecības kopējiem ienākumiem.
2021.gada 1.jūlijā stājās spēkā grozījumi SPSP likumā, kas nosaka vienotu mājokļa pabalsta saturu un aprēķina principus. Ministru kabineta 2020.gada 17.decembra noteikumi Nr.809 “Noteikumi par mājsaimniecības materiālās situācijas izvērtēšanu un sociālās palīdzības saņemšanu” nosaka mājokļa pabalsta aprēķināšanai izmantojamās izdevumu pozīciju minimālās normas. Priekšnosacījums mājokļa pabalsta saņemšanai ir mājsaimniecības materiālās situācijas izvērtēšana, sagatavojot iztikas līdzekļu deklarāciju, un izdevumus par mājokli  apliecinošu rēķinu un cita veida pierādījumu uzrādīšana pašvaldības sociālajā dienestā.
Mājokļa pabalsta aprēķināšanas kārtība šobrīd ir ļoti mērķēta un ir labvēlīga viszemāko ienākumu mājsaimniecībām, kur ienākumi ir 150 līdz 200 eiro mēnesī. Taču pašvaldības norāda, ka pašreizējā mājokļa pabalsta regulējuma tvērums nesasniedz atsevišķas nabadzības riskam pakļautās sociālās grupas (pensionāri, personas ar invaliditāti u.c.). Atbalsta novirzīšana caur sociālo pabalstu, kam ir vienots regulējums visā valstī, ir mērķēta un sasniedz pašu nabadzīgāko iedzīvotāju daļu, kurai tiek sniegts lielāks atbalsts nekā līdz šim, tomēr vienlaikus no saņēmēju loka šobrīd ir izslēgtas personas ar augstākiem (bet ne augstiem) ienākumiem, kuras mājokļa pabalstu saņēma līdz šim. Pašvaldības norāda, ka no 30 līdz pat 75 procentiem līdzšinējo mājokļa pabalsta saņēmēju, kam iepriekš pašvaldības bija noteikušas augstākus ienākumu sliekšņus (atsevišķas iedzīvotāju grupas) vai paredzēja atbalstu bez ienākumu izvērtējuma (vientuļie seniori, personas ar invaliditāti), šobrīd vairs nevar saņemt šo pabalstu.
SPSP likumā dotās tiesības noteikt labvēlīgākus nosacījumu mājokļa pabalsta aprēķināšanai 2021.gada nogalē ir ieviesušas 7 pašvaldības un 2022.gadā plāno piemērot vēl 9 pašvaldības. Pārsvarā koeficients noteikts atsevišķām sociālajām grupām (atsevišķi dzīvojošs pensionārs, persona ar invaliditāti, mājsaimniecība bez darbspējīgām personām) – 1,5. Atsevišķas pašvaldības noteikušas koeficientu visiem mājsaimniecību veidiem – no 1,35 līdz 1,7. Tas ļauj mājokļa pabalsta formulā paredzēt lielāku GMI sliekšņu summu (kas saglabājama personas rīcībā un ko lieto mājokļa pabalsta aprēķināšanai), un rezultātā nonākt pie piešķiramā pabalsta arī personām ar ienākumiem virs 200 euro. Turklāt, pašvaldību saistošajos noteikumos nenosakot koeficientus GMI sliekšņu summai, mājsaimniecībām ar nedaudz augstākiem ienākumiem mājokļa pabalsts pēc likumā noteiktā regulējuma nesanāk, bet tās ir pensionāru un personu ar invaliditāti mājsaimniecības, kuras ir pakļautas nabadzības riskam. Vienlaikus pašvaldības norāda, ka plaša un pastāvīgu koeficientu noteikšana, viņuprāt, radītu būtisku un pašreiz grūti prognozējamu ietekmi uz pašvaldību izdevumiem.
Pašvaldības norāda, ka izdevumu kāpums viennozīmīgi ir paredzams, taču šobrīd nav iespējams konkrēti norādīt izdevumu kāpumu, jo rēķini ar jaunajām enerģijas cenām tikai šobrīd ienāk un mājokļa pabalsta apmēri tikai šobrīd tiek aprēķināti. Papildus aspekts ir tas, ka 2021.gada pirmajā pusgadā mājokļa pabalsts tika piešķirts pēc iepriekšējās pabalsta izmaksas kārtības, kas katrā pašvaldībā bija atšķirīga.
2021.gada 1.janvārī stājās spēkā jaunie minimālo ienākumu sliekšņi (augstāks GMI un trūcīgas mājsaimniecības ienākumu slieksnis) un 1.jūlijā – vienotais mājokļa pabalsta regulējums, vienlaikus ar administratīvi teritoriālo reformu. Apvienojamajos novados, kas pilnvērtīgi sāks strādāt no 2022.gada 1.janvāra, ir dažādas prakses pabalstu piešķiršanā. Pašvaldības uzsver, ka nepieciešams jaunā vienotā mājokļa pabalsta regulējuma adaptācijas periods (vismaz šī apkures sezona).
Ņemot vērā Covid-19 negatīvo ietekmi uz mājsaimniecību nodarbinātību, ienākumiem un izdevumiem un siltumenerģijas un elektroenerģijas cenu kāpumu, kā rezultātā iedzīvotājiem strauji pieauguši izdevumi par mājokli, pastāv  liels risks, ka iedzīvotājiem būs grūtības norēķināties par mājokļa izdevumiem. Savukārt no 2021.gada 1.janvāra ieviestajiem minimālo ienākumu sliekšņiem, vasarā ieviestajam vienotajam mājokļa pabalsta regulējumam un rudenī notiekošajiem siltumenerģijas cenu kāpumiem būs ietekme uz pašvaldību budžetiem lielākā apmērā nekā prognozēts iepriekš. Tādēļ nepieciešams tūlītējs risinājums.
Lai kompleksi risinātu siltumenerģijas cenu kāpuma (šajā apkures sezonā) ietekmi uz visneaizsargātākajām un nabadzības riskam visvairāk pakļautajām mājsaimniecībām un vienlaikus dotu iespēju pašvaldībām nodrošināt arī citiem sociālā atbalsta pasākumiem nepieciešamo finansējumu, tiek piedāvāts veikt grozījumus Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā, nosakot, ka pašvaldībām tiek nodrošināta valsts mērķdotācija 50 procentu apmērā no faktiskajiem izdevumiem mājokļa pabalstam, kas radušies laikposmā no 2022.gada 1.janvāra līdz 2022.gada 31.maijam.
Likumprojekts paredz, ka, aprēķinot šādiem mājsaimniecību veidiem SPSP likuma 35.panta pirmās daļas 2.punktā noteiktā mājokļa pabalsta apmēru, GMI sliekšņu summu reizina ar šādu koeficientu:
a)   atsevišķi dzīvojošai pensijas vecuma personai un atsevišķi dzīvojošai personai ar invaliditāti – koeficientu 2,5 vai pašvaldības noteikto koeficientu, ja tas ir lielāks par šajā apakšpunktā noteikto;
b)   mājsaimniecībai, kurā ir tikai pensijas vecuma personas vai personas ar invaliditāti – koeficientu 2 vai pašvaldības noteikto koeficientu, ja tas ir lielāks par šajā apakšpunktā noteikto.
Šī likuma izpratnē “pensijas vecuma personas” atbilstoši SPSP likuma 1.panta 2.punktā noteiktajam ir personas, kuras sasniegušas vecumu, kas dod tiesības saņemt valsts vecuma pensiju.
Pašvaldības atbilstoši SPSP likumā dotajam deleģējumam savos saistošajos noteikumos noteikušas koeficientus, galvenokārt, minētajām mērķa grupām, savukārt, lielās pilsētas, tajā skaitā Rīga, kam ir vislielākā finansiālā ietekme, nav noteikušas koeficientus. Turklāt jāņem vērā, ka mājokļa pabalsts no 2021.gada 1.jūlija tiek aprēķināts pēc vienotas formulas visā valstī, ko nosaka SPSP likums, ietverot vienādas izdevumu pozīcijas un normatīvus katrai izdevumu pozīcijai, un mērķdotācija tiks piešķirta 50 procentu apmērā no  pašvaldību faktiskajiem izdevumiem.
Līdzfinansējums paredzēts visam izlietotajam finansējumam, ko pašvaldība saskaņā ar MK 27.12.2005. noteikumiem Nr.1031 “Noteikumi par budžetu izdevumu klasifikāciju atbilstoši ekonomiskajām kategorijām” uzrāda pozīcijās EKK 6270 “Mājokļa pabalsts naudā” un EKK 6360 “Mājokļa pabalsts natūrā”, kas nozīmē, ka tiek līdzfinansēts izlietotais finansējums arī pārējiem mājsaimniecību veidiem, tajā skaitā, ja pašvaldība noteikusi koeficientu.
Mērķdotācija tiek maksāta, kompensējot pašvaldību izdevumus, kas radušies periodā  janvāris – maijs par mājokļa pabalstu. Apmaksa par veiktajiem pašvaldību izdevumiem tiek kompensēta atbilstoši iesniegtajiem pārskatiem (piemēram, par janvāri pašvaldības iesniedz pārskatu līdz 15.februārim un ministrija līdz februāra beigām kompensē pašvaldību izdevumus mērķdotācijas veidā un, piemēram, par maiju pašvaldības iesniedz pārskatu līdz 15.jūnijam un ministrija  līdz jūnija beigām kompensē pašvaldību izdevumus mērķdotācijas veidā).
Janvārī mājokļa pabalsta apmērs tiks aprēķināts, piemērojot Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā un pašvaldību saistošajos noteikumos noteiktos koeficientus un ņemot vērā 2021.gada decembra un 2022.gada janvāra ar mājokli saistītos izdevumus, kas jāapmaksā janvārī. Savukārt maijā mājokļa pabalsta apmērs tiks aprēķināts, piemērojot Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā un pašvaldību saistošajos noteikumos noteiktos koeficientus un ņemot vērā  2022.gada aprīļa un maija ar mājokli saistītos izdevumus, kas jāapmaksā maijā. Ja termiņš, uz kuru mājsaimniecībai piešķirts mājokļa pabalsts ietver jūniju, jūliju un turpmākos mēnešus, no 2022.gada 1.jūnija netiek piemēroti šajā likumā noteiktie koeficienti.  Pašvaldība IT sistēmā SOPA piemēro tikai pašvaldības saistošajos noteikumos noteiktos koeficientus.
Šis ir īstermiņa risinājums (šai apkures sezonai), kas dos iespēju sniegt mājokļa pabalstu plašākam iedzīvotāju lokam, t.sk. nosakot labvēlīgākus nosacījumus pensionāriem un personām ar invaliditāti, kā arī turpināt piemērot pašvaldību saistošajos noteikumos līdz šim noteiktos koeficientus pašvaldību noteiktajiem mājsaimniecību veidiem.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Atbilstoši ar Ministru kabineta 2021.gada 17.septembra rīkojumu Nr.657 "Par Plānu minimālo ienākumu atbalsta sistēmas pilnveidošanai 2022.-2024. gadam" apstiprinātajam plānā noteiktajam (III. sadaļas 4.pasākums) ir paredzēts noteikt līdzfinansējumu 30 procentu apmērā pamata sociālās palīdzības pabalstiem - GMI pabalstam un mājokļa pabalstam, kā pastāvīgu normu SPSP likumā. Vienlaikus LM sadarbībā ar pašvaldībām paredz 2022.gada 1.pusgadā izvērtēt  kopš 2021.gada 1.jūlija ieviesto vienoto mājokļa pabalsta regulējumu un tā piemērošanu,  un izstrādāt ilgtermiņa risinājumus attiecībā uz materiālās situācijas izvērtēšanas nosacījumiem, koeficientu noteikšanu noteiktiem mājsaimniecību veidiem u.c., kas būtu ieviešami no 2023.gada. Tāpat ievērojama ietekme uz pašvaldību budžetu būs ikgadējai minimālo ienākumu sliekšņa pārskatīšanai no 2023. gada. Pēdējā pieejamā statistika liecina, ka būtiski pieaug gan GMI un mājokļa pabalsta izdevumi, gan arī trūcīgo mājsaimniecību skaits (dēļ paaugstinātajiem sliekšņiem), kurām nepieciešams pašvaldību atbalsts, līdz ar to nepieciešams valsts budžeta līdzfinansējums pamata sociālās palīdzības pabalstu izdevumu segšanai.
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Zemu ienākumu mājsaimniecības, kuras vēršas pašvaldībā pēc materiāla atbalsta.
Likumprojekts ietekmē zemu ienākumu mājsaimniecības, kuras vēršas pašvaldības sociālajā dienestā pēc materiāla atbalsta mājokļa izdevumu segšanai.
2020.gadā mājokļa pabalstu saņēma 64 481 personas un 2019.gadā - 70 954 personas.
Mājokļa pabalsta saņēmēju skaits un izlietotie līdzekļi 2021.gadā bija šādi:
janvārī -  20 990 personas un 1 376 179 euro;
februārī - 25 220 personas un 1 866 313 euro;
martā - 26 709 personas un 1 998 855 euro;
aprīlī - 23 731 personas un 1 630 708 euro;
maijā - 18 088 personas un 1 186 409 euro;
jūnijā - 15 672 personas un 955 074 euro;
jūlijā - 10 705 personas un 730 705 euro;
augustā - 9 184 personas un 633 420 euro;
septembrī - 10 535 personas un 684 679 euro;
oktobrī - 23 010 personas un 696 212 euro.
Statistikas dati liecina, ka laika periodā no 2021.gada janvāra līdz septembrim ievērojami samazinājies nabadzības riskam īpaši pakļauto pensijas vecuma personu un personu ar invaliditāti skaits, kuras saņem mājokļa pabalstu:
janvārī - 2 784 personas ar invaliditāti un 5 161 pensijas vecuma personas;
maijā -  2 602 personas ar invaliditāti un 4 842 pensijas vecuma personas;
septembrī - 1 612 personas ar invaliditāti un 2 522 pensijas vecuma personas.
Risinājums paredz mazināt risku, ka minētās personas tiek izslēgtas no pabalsta saņēmēju loka.
Straujā siltumenerģijas cenu kāpuma periodā šajā apkures sezonā, kad nepieciešams atbalstīt ne tikai pašu zemāko ienākumu mājsaimniecības vai mājsaimniecības bez ienākumiem, bet arī tās mājsaimniecības, kuru ienākumi ir nedaudz augtāki, sagaidāms, ka būtiski pieaugs to personu skaits, kurām būs nepieciešams pašvaldības atbalsts, īpaši pensijas vecuma personām un personām ar invaliditāti.
Likumprojekts paredz mājokļa pabalsta saņēmēju kopējo skaitu 2022.gada pirmajā pusgadā vidēji mēnesī  (no janvāra līdz maijam) palielināt līdz 34 285 personām, kas aprēķināts, par pamatu ņemot 2021.gada pirmajā pusgadā maksimālo mājokļa pabalsta saņēmēju skaitu mēnesī katrā no 119 pašvaldībām un palielinot šo skaitu par 15 procentiem
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
1.2. valsts speciālais budžets
2.2. valsts speciālais budžets
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
5. Precizēta finansiālā ietekme
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
Nepieciešamais finansējums aprēķināts, ņemot par pamatu 2021.gada pirmajā pusgadā maksimālo mājokļa pabalsta saņēmēju skaitu mēnesī katrā no 119 pašvaldībām, kas palielināts par 15 procentiem un reizināts ar maksimālo vidējo pabalsta apmēru personai mēnesī katrā no 119 pašvaldībām. Šī summa pareizināta ar nosacītu vidējo koeficienta apmēru 2, iegūstot nepieciešamo finansējumu mēnesī - 5 805 958 euro. Līdzfinansējums paredzēts piecus mēnešus no 2022.gada 1.janvara līdz 2022.gada 31.maijam. Iegūstam kopējo summu 29 029 790 euro piecos mēnešos. Ņemot vērā enerģijas cenu kāpumu, šo summu palielinām par 15 procentiem (balstīts uz dažu pašvaldību pieņēmumiem par izdevumu pieaugumu), iegūstot kopējās prognozējamās izmaksas 33 384 259 euro piecos mēnešos.
Tātad mājokļa pabalsta līdzfinansējumam 50 procentu apmērā no pašvaldību faktiski izlietotajiem līdzekļiem piecos mēnešos indikatīvi nepieciešami 16 692 129 euro.
Nepieciešamais finansējums mājokļa pabalstam par 2022. gada janvāri - maiju, euro
50% valsts līdzfinansējums, euro
Pašvaldība, lai saņemtu mērķdotāciju, līdz pārskata mēnesim sekojošā mēneša piecpadsmitajam datumam, izmantojot Valsts kases e-pakalpojumu "ePārskati", atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā nodrošina informācijas apriti, izmantojot Valsts kases e-pakalpojumus,, iesniedz pārskatu "Pārskats par mērķdotācijas izlietojumu mājokļa pabalstam" (Veidlapa Nr. 18_MajP) (turpmāk — mājokļa pabalsta pārskats), tajā iekļaujot šādas ziņas:
1) pašvaldības izlietotais finansējums mājokļa pabalstam kopā, tajā skaitā atsevišķi dzīvojošām pensijas vecuma personām vai atsevišķi dzīvojošām personām ar invaliditāti un mājsaimniecībām, kurās ir tikai pensijas vecuma personas vai personas ar invaliditāti;
2) to personu skaits, par kurām izmaksāts mājokļa pabalsts kopā, tajā skaitā personas atsevišķi dzīvojošu pensijas vecuma personu vai atsevišķi dzīvojošu personu ar invaliditāti mājsaimniecībās un personas mājsaimniecībās, kurās ir tikai pensijas vecuma personas vai personas ar invaliditāti;
3) pašvaldības konts Valsts kasē vai kredītiestādē mērķdotācijas saņemšanai un izdevumu veikšanai.
Veidlapas Nr. 18_MajP paraugs tiks ievietots Labklājības ministrijas tīmekļa vietnē šādā adresē: https://www.lm.gov.lv/lv/noderiga-informacija-4
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
Labklājības ministrija normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā sagatavos un iesniegs izskatīšanai Ministru kabineta rīkojuma projektu par līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta  programmas 02.00.00 „Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem” ne vairāk kā 16 692 129 euro apmērā, lai nodrošinātu valsts mērķdotāciju pašvaldībām mājokļa pabalstam 2022.gadā.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Latvijas Lielo pilsētu asociācija, Latvijas Pašvaldību savienība, Par iedzīvotāju maksātspējas samazināšanos Covid–19 pandēmijas seku rezultātā, vienlaikus ar siltumenerģijas cenu krasu kāpumu, kā arī pašvaldību bažām par to spēju nodrošināt atbalstu iedzīvotājiem un vienlaikus par valsts līdzfinansējuma nepieciešamību mājokļa pabalsta nodrošināšanai notikušas tikšanās ar Latvijas Pašvaldību savienību (27.10.2021., 30.11.2021., 16.12.2021. u.c.) un Latvijas Lielo pilsētu asociāciju (05.11.2021.).
6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Pašvaldības un pašvaldību sociālie dienesti.
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
1. Tiks veidota jauna institūcija
2. Tiks likvidēta institūcija
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Tiks uzlabota zemu ienākumu mājsaimniecību sociālā situāciju.
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
© Valsts kanceleja 2021
TAP portāla lietotāju atbalsta dienests
tālr.: 67082960, e-pasts: tap.atbalsts@mk.gov.lv