lv lv fr lv es es lv lv lt de de sv de lv pl lv de es en lv lv de lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv nl lv lv lv nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv nl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv lv id id lv nl lv lv lv lv lv lv pt sv tr lv lv lv ru lv it lv lv lv ru lv lv lv ru lv lv lv lv lv lv lv lv lv sw lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lt hbs_lat lv lv lv lt lv lt lv lv lv lv lv lv lv sk lv lv pt pt lv lv lv en id lv lv lt lv en lv es lv it lt lv lv lv lv lv lv de lv lv lv fi lt it lv lv lv lv lv lv fr lv fr lv fr en lv lv lv en lv lv de lv de fr en lv en lv lv lv lv de en lv de lv lv en lv lv de sv lv de lv lv en lv en sv en lv en lv en lv lv lt en en lv de lv lv de sv lv de lv lv en lv lv en lv en lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv lv en lv lv en lt lv en lv lv nl hbs_lat en it en en sv hbs_lat en lv lv lv de lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
V. Rīdzenieka foto. Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
Atdusas vieta rakstniecei Annai Brigaderei, viņas brālim izdevējam un aktierim Jānim Brigaderam, viņa dzīvesbiedrei, aktrisei un dziedātājai Maijai Brigaderei.
Pase izdota 1927. gada 5. decembrī.
Latvju rakstnieču grupa LU studenšu savienības "Varavīksne" vakarā. Sēd Elza Stērste, Anna Brigadere, Marija Āboltiņa, M. Paleviča-Bulāne, Paula Jēgere-Freimane. Stāv: Vera Eleja, Angelika Gailīte. Avots: Atpūta, Nr.22 (03.04.1925)
Fotogrāfija no Annas Brigaderes stāstu un noveļu izlases, izdota Latvijas Valsts izdevniecībā 1958. gadā.
Latviešu dzejnieces divdesmitajos gados Rīgā: no kreisās 1. rindā Valda Moora, Elīna Zālīte, vidus rindā Aspazija, Anna Brigadere, Anna Rūmane-Ķēniņa, Paulīna Bārda un aizmugurē – Alija Baumane un Biruta Skujniece. Tilts, Nr. 88-89, 01.04.1968.
K. Šulca foto. Avots: Saulcerīte Viese. Pie sliekšņa, pie avota. Rīga: Zvaigzne, 1989, 98. lpp.
Foto no RLMVM fondiem reproducējis G. Krauze. Avots: Padomju Jaunatne, Nr. 190, 02.10.1986.
Vidū Anna Brigadere. Tas ir viņas pēdējais fotoattēls. Avots: Brīvā Latvija: Apvienotā "Londonas Avīze" un "Latvija", Nr. 18, 12.05.1997.
Anna Brigadere uz akmens Tērvetes upē
Avots: Pionieris, Nr. 75-76, 19.09.1986.
Anna Brigadere ar Rīgas 3. vidusskolas skolēniem pie "Sprīdīšu" mājas
Anna Brigadere "Sprīdīšos" rakstnieku un mākslinieku vidū
2002. gadā tika izdota Annas Brigaderes "Sprīdīšiem" veltīta aploksne, tādējādi atzīmējot "Sprīdīšu" astoņdesmit gadu jubileju. Foto: A.F.I. Avots: Latvijas Vēstnesis, Nr. 50, 03.04.2002.
Gaidas Grundbergas veidotās Annas Brigaderes skulptūras atklāšana
Skulptūra atrodas "Sprīdīšiem" tuvajā Akāciju kalnā. Atklāšanas brīdī pārsegu no skulptūras noņem "Sprīdīšu" muzeja īpašnieks Jānis Rapa. Foto: Gunārs Birkmanis. Avots: Laiks, Nr. 67, 26.10.1996.
Anna Brigadere tautas tērpā
Avots: Saulcerīte Viese. Pie sliekšņa, pie avota. Rīga: Zvaigzne, 1989, 99. lpp.
Anna Brigadere uz laipas pār Tērveti
Avots: Saulcerīte Viese. Pie sliekšņa, pie avota. Rīga: Zvaigzne, 1989, 99. lpp.
Avots: Saulcerīte Viese. Pie sliekšņa, pie avota. Rīga: Zvaigzne, 1989, 102. lpp.
Anna Brigadere 1928. gadā
Jura Kursīša fotoreprodukcija. Avots: Pionieris, Nr. 75-76, 19.09.1986.
Annas Brigaderes manuskripts (pirmā lapa)
Rakstnieces Annas Brigaderes (1861–1933) pasaku lugas “Maija un Paija” manuskripta fragments. Luga pirmoreiz publicēta 1921. gadā apgādā “Valters un Rapa”.
1922. gada 15. novembrī luga piedzīvo pirmizrādi Nacionālajā Teātrī, režisors Aleksis Mierlauks.
Senlaiku pagalms. Pa labi nams, pa kreisi klēts. Vidū dārzs dibenā. Liepa. Galds. Sols. Suņu būda klēts galā. Virs tā no dārza pārkāries ķiršu koks. Dārzā aiz žoga rozes.
Zīle, Vālodze, Virpa, Ciesa viena pēc otras no dažādam pusēm.
Zīle. Maija, Maija! Uhu, Maija! Pate sauc! (Prom)
Vālodze. Maija, ūhu! Pate prasa, kur malums. (Pagaidījuse) Nu, nāc vai nenāc! Būt tev būs! (Prom)
Virpa. Uhu, uhu! Maija! Pate sūta. Ej, plēs skalus! Ej, nes ūdeni!
Ciesa (to izsmiedama). Maija, uh! Ej, pūt stabuli! Ej, ķer vēju!
Virpa. Tu mani mēdīsi? Še tev! (Sit to)
Ciesa (sit pretī). Še atpakaļ! Sauc tik Maiju. Dari pate!
Virpa. Dari pate! Ūdens jānes.
Informāciju sagatavojusi Ruta Kurpniece
Annas Brigaderes manuskripts (otrā lapa)
Rakstnieces Annas Brigaderes (1861–1933) pasaku lugas “Maija un Paija” manuskripta fragments. Luga pirmoreiz publicēta 1921. gadā apgādā “Valters un Rapa”.
1922. gada 15. novembrī luga piedzīvo pirmizrādi Nacionālajā Teātrī, režisors Aleksis Mierlauks.
Lopi jāredz. Dzijas jāvērpj. Pļāvums jāpļauj. Kam man plēsties? Lai nāk Maija. – Maija,
Maija! – Nu gan dabūs, kad nāks Pate. (Aizskrien)
Svilis patuklis, nevarīgi bailīgs, steidzīgi uznāk.
Svilis. Pate, Pate! Kur tā Pate? Vai jau nikna?
Ciesa (pārgalve). Nikna, nikna!
Ciesa. Kūs kā katlis! Vienās putās. (Prom)
Svilis. Vaimani, vaimanu. Kūs kā katlis! Kā nu iztapt? Ko nu darīt? Kur nu palikt? Vaimanu, vaimanu! (Skraida)
Informāciju sagatavojusi Ruta Kurpniece
Rakstniece, dramaturģe un dzejniece Anna Brigadere (1861–1933), autobiogrāfiskās triloģijas "Dievs, daba, darbs" (1926), "Skarbos vējos" (1930), "Akmeņu sprostā" (1933) autore. Darbā psiholoģiski niansēti parādīta kalpu meitenes Anneles rakstura tapšana un apkārtējās pasaules izzināšana. Rakstījusi prozu, dzeju un dramaturģiju. Pasaku lugu "Sprīdītis", "Maija un Paija" u.c. autore. Rakstnieces literārās darbības ievirze un ētisko vērtību skatījums atspoguļo pārliecību, ka cilvēks var pārtapt sāpēs un ciešanās un ka darbs ir dzīves un paša cilvēka vērtības pamats. Brigaderes lugās īpaša misija piešķirta sievietei kā tautas morālā spēka sargātājai.
Dzimusi agrākā Kalnamuižas pagasta "Vecbaļļās".
1881: dzemdībās mirst māsa Līziņa.
1898. gada oktobris – 1899. gada marts: ārzemju ceļojums un dzīve Davosā. lepazīšanās ar Dr. A. Langmeseru.
1899: iepazinusies ar Luīzi Strumbergu.
1893: uzrakstījusi pirmo stāstiņu "Slimnīcā".
1896: vasarā ceļo. Ceļojot uzrakstījusi stāstu "Lūcija Dunkere".
1896: pirmais stāsts "Slimnīcā" (sacerēts ap 1893) publicēts laikraksta "Baltijas Vēstnesis" pielikumā (Nr. 290).
No 1897: nodevās galvenokārt literāram darbam.
Darbi publicēti "Berga bazāra kalendārā", "Austrumā" (no 1899. gada), žurnālā" Vērotājs", "Baltijas Vēstnesī" (no 1905. gada), žurnālā "Stari", laikrakstā "Latvija" un citos izdevumos.
1897: publicēta pirmā grāmata – stāsts "Vecā Karlīne".
1903. gada novembrī: pēc Rīgas Latviešu teātra direktora Jēkaba Dubura lūguma pārtulkot kādu bērnu lugu pēc pašas izvēles, nevarēdama atrast piemērotu lugu, īsā laikā saraksta savu pirmo pasaku lugu "Sprīdītis" (teātrī 1903. gadā, grāmatā 1904. gadā, ekranizēta 1985. gadā).
1915: bēgļu gaitās Maskavā sarakstījusi poēmu "Spēka dēls".
1916–1933: rediģē literārisko kalendāru "Daugavas Gada Grāmata".
Dzelzs dūre (1917.–1918. gadu piezīmes) (1921)
Dievs, Daba, Darbs (1927)
Pie latviešu miljonāra (1909)
Sievu kari ar Belcebulu, Lielais loms (1925)
Kad sievas spēkojas (1929)
Princese Gundega un karalis Brusubārda (1912)
Maija un Paija (1922)
Tulkojumi no vācu valodas
Ansītis un Grietiņa. Pasaka trīs tēlojumos (Valters un Rapa, 1913).
"Annas Brigaderes lirika iezīmējas ar vienkāršu formas uzbūvi un individuāliem pārdzīvojumiem, kas, jaunas atziņas meklējot, izplaukst gaišas ticības mirdzumā. Jūtu impulsus ierobežo asais prāts. Annas Brigaderes proza sīki izstrādāta, galvenā kārtā uzsverot psiholoģisko momentu, valodā bagāta, skaidra un viegla, un tēlojumā uzskatāma. Tā vietām līdzinās Blaumaņa noskaņotam, reālistiskam stāstījumam, sevišķi stāstos un novelēs. (..) Plaša viņas tēloto varoņu galerija. Rakstniecei būtiski vistuvākās ideālās sievietes. Cīņā pēc skaidrības un mūžīgas mīlestības tās nepazīst atkāpšanās, izlīgšanas; lepnas un varonīgas, gatavas atsacīties un pat upurēties, visu ziedot un ciest, tikumiski skaidras un tomēr maigas, tās paceļas pāri sieviešu vairākumam. Pašas cildenas, tās arī vīrietī meklē cildeno, veido to. (..) Šīm ideālistēm pretim stādītas vieglas dzīves meklētājas, kas aiz ārējā pieglaudības slēpj garīgu tukšību vai naivitāti. Vīriešus A. Brigadere iedalījusi divās galvēnās grupās. Vieni ir godkārīgi, lepni, droši, bet bez dziļāk garīga pamata. Apbalvoti ar labu gribu, reizēm arī ar spējām, viņi tomēr nodomāto nespēj vest līdz galam: tos nomāc viņu kaislības un vājības. Otrā grupā ietverti vīrieši, kas lēnīgumā slēpj apzinīgumu, cildenumu, drošsirdību. Sevī nesdami dvēseles maigumu, tie ari sievietē meklē un saprot to un plaukst sāpju dziļuma. Visiem Brigaderes izredzētiem varoņiem raksturīgas divas īpašības — darba griba un skaidrības ilgas. Arī mazi darbi ir vērtīgi un nozīmīgi, sevišķi ikdienas dzīvē: tie audzina raksturu, gaišu dara prātu. Anna Brigadere vispārākā tomēr kā dramatiska rakstniece. Ar drošu roku viņa zīmējusi latviskus tēlus, dzīves konfliktus. Viņas lugām visur vijas cauri ilgas pēc skaidrības, zemes spēks, ticība nākotnei. Viņas varoņi ir apgaroti cīnītāji. Brigaderes skatuves darbiem raksturīgs sīki izstrādāts dialogs, nepārtraukts darbības plūdums un straujš drāmatiskais kāpinājums."
Jānis Ķelpe. Sieviete latvju rakstniecībā. R.: 1936, 17.–20. lpp.
Jānis Brigaders - Brālis
Jānis Rapa - Brālēns
Jānis Rapa - Radinieks
Maija Brigadere - Svaine
Mežmeita, Tezejs, Niekalbis, Ēvelētājs, Ziņotājs no Olimpa, Ziņotājs no Hadesa
Bezpartejisko pilsoņu kandidātu saraksts
Deputāta kandidāte Satversmes sapulces vēlēšanās
Turpinājusi izglītību pašmācības ceļā.
Reinšes augstākā meiteņu skola
Beigusi viengadīgos pedagoģiskos kursus, iegūstot mājskolotājas tiesības.
Pēc tēva nāves kopā ar māti pārcēlusies uz Jelgavu pie māsas Līzes, palīdzējusi māsai šuvējas darbā un turpinājusi izglītību pašmācības ceļā.
Kopā ar māsu un tās vīru pārceļas uz Ventspili. Ventspilī rodas izdevība iepazīties ar kādu plašāku privātu bibliotēku – Gētes, Šillera, Lesinga un citu klasiķu darbiem.
Dzīvojusi Rīgā pie brāļa. Strādājusi šuvējas darbu.
Audzinātāja fabrikanta Vēbera un skolotāja Vindta ģimenē Maskavā. Saslimusi ar tīfu.
Brīvības iela 58, Rīga
Palīdzējusi māsai Līzei šuvējas darbā.
Strādājusi šuvējas darbu. Strādājusi brāļa Jāņa veikalā par pārdevēju.
Audzinātāja vācu fabrikanta ģimenē.
Laikraksts "Baltijas Vēstnesis" (1868–1906, 1917–1920)
E. Šubes sieviešu proģimnāzija
Vadījusi laikraksta "Latvija" literāro daļu un satīras pielikumu "Skaidiena".
1898. gada nogalē līdz 1899. gada sākumam apceļo Vāciju, Šveici, Itāliju.
1898. gada nogalē līdz 1899. gada sākumam apceļo Vāciju, Šveici, Itāliju.
1898. gada nogalē līdz 1899. gada sākumam apceļo Vāciju, Šveici, Itāliju.
Rakstnieces Annas Brigaderes muzejs "Sprīdīši"
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.