lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv de lv lv lv ru lv lv lv lv lv lv sk lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv en lt lv lv lv lv de hbs_lat hbs_lat lv en lv lv lv nl lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv lt lv lv de lv lv de lv lv lv pl lv lv lv en lv lv en lv lv en lv lv lv en lv lv lv de lv lv lv lv lv es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
Austra Skujiņa pie grāmatām 1931. gadā.
Atdusas vieta dzejniecei Austrai Skujiņai, viņas māsai rakstniecei Rūtai Skujiņai, brālim leitnantam Arvīdam Skujiņam.
Austra Skujiņa (1909–1932) – dzejniece, rakstnieces Rūtas Skujiņas māsa.
Dzimusi Limbažu rajona Vidrižu pagasta Kraukļos. Mūsdienās Sējas pagasta Čiekuru mājas.
Dzimusi mežsarga Gustava un Emmas Kristīnes Skujiņas ģimenē kā jaunākais bērns.
Austras Skujiņas tēvs miris 1924. gadā "ar nerviem".
Brālis – Arvīds Skujiņš (1905–1929), mīļvārdā Aris. Latvijas armijas leitnants, mīklainos apstākļos izdarījis pašnāvību.
Marta Skujiņa (1899–1933), slimības dēļ nedzīvoja Skujiņu ģimenē,
pedagoģe Herta Zāmuele (1900–1973), precējusies ar Latvijas robežsardzes virsnieku Valdemāru Zāmuelu, bijušā Latvijas ministru prezidenta Valdemāra Zāmuela dēlu,
dzejniece Rūta (Emma) Skujiņa (1907–1964), bijusi precējusies ar aktieri Artūru Filipsonu un rakstnieku un žurnālistu Jūliju Lāci, dzejnieces un valodnieces Lalitas Muižnieces un literātes Māras Celles māte.
Pie brāļiem Pētera un Antona Birkertiem, pārrakstot dažādus folkloras materiālus, strādājusi gan Austra, gan Rūta Skujiņas.
1930. gada augustā iepazinusies ar jau precēto dzejnieku Valdi Grēviņu.
Dzīvi beigusi pašnāvībā, noslīcinoties Daugavā.
1926: pirmā publikācija – dzejolis "Sapņi" ("Kad nav ticības vairs dzīvei...") laikraksta "Sociāldemokrāts" pielikumā "Literatūra un Dzīve" 1926.7.III.
Sākot ar 1927. gadu, Skujiņas dzejoļi publicēti laikrakstos "Sociāldemokrāts", "Jaunākās Ziņas", žurnālos "Signāls", "Domas".
Austra Skujiņa pieslējās literārajām grupām "Trauksme" un "Zaļā vārna".
Krājums "Dzejas" izdots pēc Skujiņas nāves (1932).
1978: "Krīt manā pavasarī sarma"
1995: "Mans draugs ir tas, kurš neprot dzīvot"
2000: "Vēl viss nav paspēlēts..."
2009: "Dziesmas lietainā vakarā" (izlasē Austras Skujiņas dzeja un Raimonda Paula komponētās dziesmas ar notīm)
2018: "Krīt manā pavasarī sarma"
1998: krājumos nepublicētā dzeja un proza apkopota krājumā "Es neprotu glāstīt..."
Austra Skujiņa nedaudz atdzejojusi no vācu valodas.
Nepabeigts palicis Džeka Londona romāna "Aļaska" tulkojums.
Kā Emīla Skujenieka un Austras Skujiņas kopdarbs romāna "Aļaska" tulkojuma pirmā burtnīca iznāca 1932. gadā Ata Freināta izdevniecībā.
1932: pilns tulkojums (sešas burtnīcas) – Džeka Londona Kopotu rakstu 14. sējumā.
1937: Rūtas Skujiņas romāna "Zvaigžņu bērni" centrālie tēli Astrīde un Aelita veidoti pēc abu māsu – Austras un Rūtas – prototipiem.
2000: Leons Briedis kinoromāna formā izdevis 80. gados sarakstīto scenāriju par Austru Skujiņu "Asinīs krāsotās ilgas".
Aktieris Rūdolfs Plēpis izveidojis dramatisku versiju par Austru Skujiņu "Tik vien" ("Teātra Vēstnesis, 2002/2003, Nr. 4)
2016: Maija Krekle, biogrāfisks romāns "Ilgu putni ar sasietiem spārniem"
Austras Skujiņas dzeju komponējuši Raimonds Pauls, R. Kairāns, V. Bumbieris.
2005: Daugavpils teātrī iestudēta muzikāla dzejas izrāde "Vieglprātīgā sirds"
2006: "Mīlestības puķe" Nacionālajā teātrī
"Skujiņas traģiskas smeldzes caurvīto dzeju impulsē romantiska pretruna – dzīves un sapņa nesavienojamība. Pretišķības Skujiņas dzeju pavada dažādos līmeņos: dzīves izjūtā (dzīvotgriba un dzīvotnespēja), liriskā pārdzīvojuma emocionālajā niansējumā (smeldze, sentiments, eksaltācija – skepse, ironija, bravūra), dzejas tematikā (sabiedriskas idejas, simpātijas un līdzjūtība pret vienkāršo cilvēku – individuālisms; ikdiena, reālā dzīve – austrumu eksotika; anakreontisms – galējs pesimisms; bohēma – apgarota mīlestība), māksliniecisko līdzekļu izvēlē (romantiski tēli, ekspresionisma piesitieni un reālisms; stingrās panta formas un brīvais pants)."
Lalita Muižniece - Māsasmeita
Māra Celle - Māsasmeita
Rūta Skujiņa - Māsa
Sarma Muižniece - Radiniece
Tā kā 1927. gadā Skujiņa neiekļuva Latvijas Universitātē, vakaros pēc darba apmeklēja Rīgas tautas augstskolu, kur iestājās zīmēšanas studijā pie Sigismunda Vidberga.
Rīgas pilsētas 2. vidusskola
Krišjāņa Valdemāra iela 1, Rīga
1923. gadā iestājās Rīgas 2. pilsētas vidusskolā.
Rīgas pilsētas 4. vidusskola
Gaiziņa iela 3, Rīga
1924. gadā pārgāja uz Rīgas 4. vidusskolu.
Latvijas Kultūras veicināšanas biedrības vakara vidusskola
Krišjāņa Barona iela 36, Rīga
Pēc tēva nāves, pasliktinoties materiālajiem apstākļiem, turpināja mācības Kultūras veicināšanas biedrības vakara vidusskolā.
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Latvijas Universitātē studējusi dabaszinātnes.
Pēc tēva nāves, pasliktinoties materiālajiem apstākļiem, paralēli mācībām Kultūras veicināšanas biedrības vakara vidusskolā strādā par izsūtāmo Rozenberga sludinājumu kantorī.
No 1927. gada rudens līdz nāvei 1932. gadam strādā Zemkopības ministrijas Mežkopības departamenta grāmatvedībā par mašīnrakstītāju.
Strādāja biedrības "Darba jaunatne" žurnālā "Dzirkstis" (1927–1928; redakcijas locekle 1928. gadā).
Līdzdarbojās jauno dzejnieku apvienībā "Trauksme", piedalījās tās rakstnieku vakaros.
Mākslinieku biedrība "Zaļā vārna"
Austra Skujiņa pieslējās mākslinieku biedrībai "Zaļā vārna".
Strādnieku jaunatnes biedrība "Darba jaunatne"
Pēc Latvijas sociāldemokrātu jaunatnes savienības slēgšanas kļuva par biedrības "Darba jaunatne" biedri.
Darbojusies studentu biedrībā "Zemgalija".
Latvju rakstnieku un žurnālistu arodbiedrība
Latvju rakstnieku un žurnālistu arodbiedrības biedre
Klostera iela 19, Rīga
Romas katoļu baznīcas garīdzniecības nama pilsētas darbinieka Jegera dzīvokļa istabiņa Klostera ielā 19-1 bija pēdējā Austras Skujiņas dzīvesvieta.Rīgā Austra Skujiņa dzīvojusi Purva ielā 37a-3 (1923. gadā), Pumpura ielā 3-11, Kapu ielā 18-1, Stabu ielā 93-27, 21-2, Katoļu ielā 58-110, Brīvības ielā 94-33, puspagraba divistabu dzīvoklī Kalpaka bulvārī 10-14 (1928. gadā, kopā ar māti un māsām), Ludzas ielā 56-57, Bruņinieku ielā 51-9, Kr. Valdemāra ielā 73-9, L. Lāču ielā 14-14, Klostera ielā 19-1 u.c.
Piemiņas akmens uzstādīts Limbažu rajona Vidrižu (mūsdienu Sējas) pagasta Kraukļos (māju tagadējais nosaukums Čiekuri). Tēlnieks R. Bēcis.
Rīgas Pirmie Meža kapi
Apbedīta Rīgas 1. Meža kapos blakus brālim Arvīdam.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.