en en en lv en en en fa en sv ar lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv en en ru lv en ru es en lv lv en en en lv lv de lv lv lv hbs_lat en sv lv en en lv lv fr en lv lv fr lv lv en lv lv en en lv en en lv en en lv en ru lv en en fa en en en en
Aktrise Paula Baltābola 20. gadsimta 30.–40. gados
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_156216N
Aktrise Paula Baltābola. Fotogrāfs nezināms.
Aktrise Paula Baltābola ar dzīvesbiedru Jāni Merksonu
Aktrise Paula Baltābola ar dzīvesbiedru Jāni Merksonu. Dubultportrets. Fotogrāfs nezināms.
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_51476N
Paula Baltābola (Baltābola-Merksone, 1891–1978) – latviešu aktrise. 1913. gadā beigusi Latviešu dramatiskos kursus. Skatuves gaitu sākumā bijusi statiste Jaunajā Rīgas teātrī. No 1913. gada Liepājas Latviešu teātra aktrise, bet vēlāk pāriet uz Rīgas Latviešu teātri. Pirmā pasaules kara laikā darbojas biedrības "Dzimtene” teātrī Petrogradā (1915), teātrī "Komēdija” Rīgā (1916–1917), Maskavas Latviešu strādnieku teātrī (1918). Nacionālajā teātrī strādā 1919.–1921. un 1926.–1932. No 1921. līdz 1926. darbojas Dailes teātrī. Aktīvās skatuves gaitas beigusi dzirdes traucējumu dēļ. 1932. gadā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni. Pēc 2. Pasaules kara (1946–1950) bija daiļlasītāja Latvijas Filharmonijā.
Savas nozīmīgākās lomas tomēr nospēlējusi, pirms darba Nacionālajā teātrī uzsākšanas, proti - Liepājas Latviešu teātrī spēlējusi Ievu un Elīnu Rūdolfa Blaumaņa lugās „Indrāni” un „Skroderdienas Silmačos”, Ortu Raiņa „Pūt vējiņi”, Rūtiņu Gerharta Hauptmaņa „Nogrimušajā zvanā”. Rīgas Latviešu teātrī - Gundegu (A. Brigaderes „Princese Gundega un karalis Brusubārda”), Džuljetu jeb Jūliju (Šekspīra „Romeo un Jūlija”, abas 1915). Nacionālajā teātrī Paulas Baltābolas talants spilgti izpaudies dramatisko varoņu lomās. Mākslinieces enerģiskajam, patētiskajam, monumentālās dimensijās izstrādātajam tēlojumam atbilstoša bijusi titulloma H.Manna lugā „Legro kundze” (1920), īpaši titulloma A.Upīša traģēdijas „Žanna d’Arka” pirmiestudējumā (1930) Nacionālajā teātrī.
Rīgas pilsētas Viļa Olava komercskola
Aleksandra Čaka iela 26, Rīga
Rīgas Jaunais teātris (1908–1915)
Lāčplēša iela 25, Rīga
Liepājas latviešu teātris (1907–1915)
Raiņa iela 2, Liepāja
Merķeļa iela 13, Rīga
Biedrības "Dzimtene” teātrī Petrogradā
The National Theatre of Latvia
Kronvalda bulvāris 2, Rīga
Lāčplēša iela 25, Rīga
The National Theatre of Latvia
Kronvalda bulvāris 2, Rīga
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.