lv jv cs fr sl lv ru es lv rm id lv cy en lt lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv nl en lv lv lv lv lv lv en en en lv rm id lv cy en
Arturs Jeresjko □ Pasaules Banka ārstē Latviju
CkaчaTb шaблoHы Joomla 3.5 бecплaTHo
Arturs Jeresjko □ ''Nu ir lētāk - grāb tik ciet!'' - Ceturtdiena, 19 Janvāris 2017 14:41
Arturs Jeresjko □ Apaļas summas kvadrātmetros - Otrdiena, 21 Marts 2017 09:27
Arturs Jeresjko □ Apdrošināšanas renesanse - Sestdiena, 18 Novembris 2017 11:43
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība Latvijā: pirmrindnieki un iepakaļ palikušie - Ceturtdiena, 04 Februāris 2016 12:40
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība samazina apgriezienus - Ceturtdiena, 11 Februāris 2016 13:22
Arturs Jeresjko □ Pasaules Banka ārstē Latviju
Pasaules Bankas ārsti-ekonomisti veica Latvijas ekonomikas izmeklēšanu, noteica diagnozi un izrakstīja recepti.
Ārsta apmeklējums gan nebija no lētajiem - par šo ekskluzīvo procedūru Latvijas valdība samaksāja 300 tūkstošus eiro.
Par recepti neviens gan īpašā sajūsmā nav - tādu būtu varējis izrakstīt arī vietējās universitātes ekonomikas fakultātes feldšeris. Un tā izmaksātu nevis 300 tūkstošus, bet tikai 300 eiro. Bet kas izdarīts, izdarīts. Ja nauda ir samaksāta, iepazīsimies ar brīnumreceptes saturu.
Pasaules Bankas brīnumainā, valsts labklājību veicinošā, eliksīra sastāvs ir gaužām vienkāršs - ir jāsavāc vienkopus pēc iespējas vairāk cilvēku un uzņēmumu un jāapliek visus ar papildu nodokļiem. Turklāt jāseko līdzi tam, lai atsevišķi neapzīnīgi subjekti nevarētu ērti nolīst kādā ēnainā nostūrī.
Tulkojot visu iepriekš minēto ekonomiskajos terminos: ar nodokļiem iekasējamo ieņēmumu apjomu Latvijā var un vajag palielināt, šim nolūkam ir a) jāpaplašina nodokļu bāze, b) jāpaaugstina nodokļu likmes un c) jāsamazina iespējamība izvairīties no nodokļu nemaksāšanas.
Pārliecība, ka šāds notikumu scenārijs ir iespējams balstās uz faktu, ka ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa (UIN) Latvijā ir mazāki nekā ES un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā, par kuras oficiālo dalībnieci Latvija ir kļuvusi no 1. jūlija. Likmes mums ir zemākas, bāze - šaurāka.
Tik tiešām, kopējā nodokļu likme Latvijā ir vien 35%, un Baltijas valstīs tā ir viszemākā. Taču Eiropas mērogā līdz zemākajām likmēm mums vēl ir tālu. ES un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā ir vismaz 10 valstis, kurās nodokļu slogs ir zemāks nekā Latvijā.
Cita starpā Pasaules Banka piedāvā atcelt vai samazināt ar UIN saistītos atvieglojumus par investīcijām un ziedojumiem. To pašu tā piedāvā izdarīt ar samazināto pievienotās vērtības nodokļa likmi.
Vēl viens Pasaules Bankas padoms - ieviest progresīvo darbaspēka nodokli - augstākas ienākuma nodokļa likmes tiem, kas saņem lielas algas, un zemas zemu apmaksātiem darbiniekiem. Šī priekšlikuma loģiskais pamatojums slēpjas apstāklī, ka Latvijā bezdibenis, kas šķir turīgos un trūcīgos ir dziļāks, nekā lielākajā Eiropas Ekonomiskās zonas valstu daļā, tai skaitā valstīs, uz kurām emigrē Latvijas iedzīvotāji. Tātad, ja mēs atņemsim bagātajiem un atdosim trūcīgajiem, emigrantu plūsma izsīks, un visi būs laimīgi.
Šeit ir svarīgi divi momenti.
Pirmkārt, progresīvā nodokļu sistēma Latvijā jau pastāv. Pagājušajā gadā tika ieviests, tā saucamais, solidaritātes nodoklis algām virs 4 tūkstošiem eiro. Burtiski nesen Ekonomikas ministrijai nācās konstatēt, ka šādu algu saņēmēju skaits Latvijā ir strauji sarucis.
Otrkārt, Robina Huda tēma Latvijas un Pasaules Bankas attiecībās  īsti neiederas - situācija, kurā nabadzīga valsts maksā bagātai starptautiskai organizācijai, ir pretrunā šīs organizācijas padomu būtībai.
Arturs Jeresjko (ApTyp Epecbko) - ekonomikas un juridisko zinātņu kandidāts.
Arturs Jeresjko □ Eirozonas attīstība 2017. gadā: lēna, toties stabila
Ja politiskajā aspektā 2017. gads Eiropai solās būt diezgan sarežģīts (vēlēšanas, Brexit, neprognozējamās attiecības ar jauno ASV vadību, sankciju karš ar Krieviju), tad ekonomiskajā aspektā - diezgan labs. Eirozonas valstīm jau nu noteikti.
Arturs Jeresjko □ Ārējā tirdzniecība: deficīts samazinājies līdz minimumam
Kokapstrādes izrāviens septembrī nav spējis atvieglot naftas un graudaugu eksporta smago kritienu. Kopumā Latvijas preču eksporta apjomi septembrī salīdzinājumā ar šo pašu iepriekšējā gada mēnesi samazinājās par 2,7%. Eksporta preču apjoma samazinājums šī gada pirmajos deviņos mēnešos salīdzinājumā ar tādu pašu 2015. gada periodu bija 1,6%.
Arturs Jeresjko □ Būvnieki gaida signālu no Briseles
Latvijas statistiķi ir aprēķinājuši neuzbūvēto māju, cehu un ceļu skaitu.
© 2022 Freedom Voice All. Bce пpaBa зaщищeHы