lv lv fi lv lv lv lv pt lv lv en lv lv de en lv lv lv lv lv lv lv lv ko lv lv en lv lv fi lv it en lv lv lv lv et en lv en en lv lv lv vo nl lv lv lv lv lt lv de lv lv lv lv lv lt sv lv lv lv de lv lv sv lv hbs_lat rm lv id lv lv lv lv lv lv lv lv en lv pt
Novērtē rakstu: Atzīme 0 no 0 balsīm
2009. gada 14. septembris 14:16 Trīs atsauksmes
Advokāts Andris Grūtups ir sācis kampaņu, lai mazinātu darbspējīgo Latvijas iedzīvotāju izceļošanu uz citām valstīm. Ir izveidots arī videoklips, kuŗā rādīta ģimene, kas apsveŗ domu braukt prom, bet beigās savīsta dūres un nolemj palikt tepat. Nav ilgi jādomā, ko šī izteiksmes valoda atgādina.
Šis klips ir labākā izpausme tam, cik ļoti cieši filmdaŗu estētiskajā uztverē ir iesakņojušies propagandiskie tēli un rādīšanas kanoni. Viss šis klips patiesībā ir padomju laika plakātu pārnešana uz mūsdienām, izmantojot mūsdienās pieejamus uzņemšanas un izplatīšanas veidus. Klāt vēl nāk sapnis par laukiem kā latviskuma klēpi.
Klips ir stāsts par vieglo dienu nolikšanu, zobu sakošanu un jostu savilkšanu, ko latvieši tik labi prot. Viņi Latvijā nepaliks tāpēc, ka te būtu labi vai tāpēc, ka te patīk, bet gan spītīguma dēļ. Labāk jau nepaliks, bet vismaz varēs sisties kā pliki pa nātrēm. Lai tiem tur, kas jau ar savu labo tehniku snaikstās ap viņu saimniecību, nekas netiek. Un laikam arī tāpēc, ka ir tāds sauklis: te ir tava zeme, sēdi ka nu rāms.
Pati ideja par to, ka varbūt nevajag visiem mesties prom, jau nav slikta, bet, noskatoties šādu klipu, man ir jādomā, cik daudz cilvēku tā radīšanā ir bijuši iesaistīti, cik daudz tie ir strādājuši un cik daudzi ir domājuši, ka klips ir brīnišķīgs. Tik brīnišķīgs, ka nav jājautā, vai auditorijai patīk skatīties no daudzu desmitu gadu pagātnes izlīdušus rēgainus plakātu tēlus, kas, spēcīgi un apņēmības pilni, cīnās ar ienaidniekiem un iegulda pūles svarīgās jomās, noliedzot savu pašlabumu.
Bet to visu taču var pateikt pavisam citādāk. Maigi un cilvēcīgi. Mūsējie nemāk vai nesaprot?
« Iepriekšējais ieraksts Nākamais ieraksts »
Atsauču uz šo ierakstu nav
Ja Tevis uzrakstītā publikācijā ir saite uz šo rakstu un Tu vēlies, lai pie šī raksta parādītos saite uz Tavu publikāciju, šeit vari iegūt adresi, ko iekopēt trackback (ping) lauciņā, kas atrodams kontroles panelī pie Tava raksta.
Sākumā es noskatījos to LV klipu un man vienkārši bija riebīgi. Riebīgi par teatrālo stilu, par nesaprotamo domu, par klipu kā tādu kopumā – ja neskaita to, ka viņš ir jauki siltos toņos (fiziski) nofilmēts, tajā nav nekā laba.
Bet tad es noskatījos UK klipu, un man palika kauns. Ļoti ļoti kauns. Par mūsējiem.
Bet ne jau visi ir slikti, piemēram vides filmu studijai mēdz būt ļoti skaisti klipi, taču kur tie ir? To nekur nav, tie eksistē tikai uz brīdi, kad tos vajag. Tur kur patiešām vajadzētu kvalitatīvu video, tur piesauc kādu deklamētāju un tukšpaurus lozungistus un izveido šādu sviestu.
Paldies, efekts – pretējs.
To, ka pie mums ir arī spējīgi ļaudis, parādīja kaut vai TB/LNNK ziemassvētku reklāma, bet vēstījuma dēļ arī tas diemžēl nav nekas tāds, kas atstāj vietu lepnumam.
Tā jau grosvalda sieva :DD
« Voleru ciltis cilvēku stulbuma pamatlikumi »
1919. gada 28. septembrī dibināta Latvijas Augstskola. 1923. gadā to pārdēvē par Latvijas Universitāti
Viktors: Ka man nav ko darīt man nužna palīdzīb matenē
Edijs: Ja mums ir foto un video materiāli, kur redzams, kā Koperfīlds pazudina brīvības statuju, ko tad tas …
Vitolds: Viena no skaistākajām vietām Latvijā!
keip: Tas links vairs nedarbojas tādēļ lietojiet šo :) https://www.youtube.com/w atch?v=Z_oDMXi-Qeg
agnese: sveiki es mekleju otru pusiti,mans nr 28928321zz atbildu uz sms zvaniet kuriem ir zz velams no valmi…
Satraukums, ko izraisīja Rīgas 40. vidusskolas skolotāja Vladislava Rafaļska izteikumi par savu nelojālitāti valstij, atgādina, kā lojālitātes jēdziens mūsdienu Latvijas sabiedrībā nereti tiek izmantots šķirošanai savējos un nepiederīgajos.
Latvieši, lai ko domātu un runātu par valsti, ir «lojāli», jo ir latvieši, turpretim par vairumu padomju gados Latvijā iebraukušo krievvalodīgo latviešiem ir zināms, ka viņi ir «nelojāli» — jo viņu uzskati un redzējums nesakrīt ar latviešu uzskatiem. Savukārt lojālitāte pati ir jēdziens bez nozīmes, tas tiek lietots nevis kāda cilvēka valstisko uzskatu kontekstā, bet gan, lai apzīmētu piederību pie kādas etnopolitiski lingvistiskās grupas.
Pasaki, kādā valodā tu runā tad, kad ar tevi runā latviski, un mēs pateiksim, vai tu esi lojāls. Tas ļauj latviešiem neskatīties pašiem uz sevi un to, cik lojāli esam mēs paši.
Lasīt tālāk nejauši izvēlēto ierakstu Par lojālitāti »
Kustība par negatīvu domāšanu Mosties internetā kopš 2002. gada