hbs_lat en it lv lv en fr en lv en fr en lt en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt ca en en en lv lv lt en en lv en en en lv en en en lv en en en lv fi lv sl lv fi lv en en en lv lv lv lv en en en lv en en en lv en en en lv en en en lt en en en lv en en en lv en en en lv lv lv lv en en en lv en en en lv en en en en fa en en en en en en en lv en
Vai Rimi un Drogas – Dabas ienaidnieki? – N.R.
Kas bija slikti, ir ka RIMI maizes nodaļā papīra maisiņu vietā ir uzlikti parasti plastmasas. Nepietiek ar to, ka RIMI jau ta ir teju vienīgais veikals kurš turpina stagnēt, un dod visiem gribētājiem plastmasas maisiņus pie kasēm, nē – ar to nepietiek, vajag vēl degradēties un esošos papīra maisus likvidēt.
Tas pats ar Drogām, un viņu sazombētajām robo-pārdevējām. “Summa-Paldies-Maisiņš” (monotonā balsī, skatiens tukšumā). Prastu, niecīgu nagu vīli pamanījās ielikt maisā. Un papētiet kas notiek ja no maisiņa atsakaties – Drogu pārdevēja teju vai “uzkarās” jo šāds atbildes variants nav paredzēts. Interesanti, vai viņām par maisiņa nedošanu no algas atvelk, ja tik agresīvi atsakās preci nelikt maisā?
Salīdzinājumam – Maxima, Elvi un nu arī Mego ir pilnībā pārgājuši uz ātri sairstošiem maisiņiem. Nelda maisiņus vispār nedod. Tiesa – Maxima tagad lieto sliktāku materiālu, nekā tad, kad Bio-maisiņš bija kā papildus variants. Tad tas bija daļēji izgatavots no kukurūzas cietes, tagad savukārt – no īpašas plastmasas (kā jau tradicionāli – plastmasa ir naftas produkts) bet ar piedevām, kas liek tai ātri sadalīties skābekļa ietekmē. Problēma ir tāda, ka piedevas reizēm var kaitēt videi kurā maisiņš sadalās.
Iedomājies, ja tu gandrīz katru dienu iepērcies, un reizēm nopērc vairāk mantu t.i. aizej ar diviem maisiņiem, tas nozimē piemēram 300 maisiņus gadā. No miljons rīdziniekiem, tas ir 300 miljonu maisiņu gadā!
Nopērc savu auduma maisiņu, un turi to somā katram gadījumam. Un ja maisiņš aizmirsies – veikala piedāvātos neņem, vai iepērcies kādā no videi draudzīgiem veikaliem.
Citādi tavi maisiņi nonāks te, un tur arī paliks:
Un kad tur nebūs vietas – tādu izveidos kautkur tavas mājas rajonā. Tālākai lasīšanai: raksts Vides Vēstīs
Vai Rimi un Drogas – Dabas ienaidnieki?
Click to share on Twitter (Opens in new window)
Click to share on Facebook (Opens in new window)
Veselīgu produktu veikali Rīgā
Bloga komentāri pēc 8-ball principa
28 thoughts on “Vai Rimi un Drogas – Dabas ienaidnieki?”
December 22, 2008 at 12:11 am
Ēm, es tik tiešām šaubos, ka daudziem veikaliem “atteikšanās no bezmaksas maisiņiem” ir ekoloģijas vārdā. Ja kaut viens no tiem veikaliem sāktu piedāvāt bezmaksas kukurūzas/papīra maisiņus, es tik tiešām ticētu, ka tas ir ekoloģijas vārdā. Realitātē tomēr ir nedaudz savādāk…katrs bezmaksas maisiņš mazais tomēr veikalam kaut ko maksā, un kāpēc gan nemēģināt nopelnīt lieku naudiņu uz maisiņu rēķina? Tā visa ekoloģiskā padarīšana ir viens liels bullšits…
December 22, 2008 at 12:22 am
Emm, pag nav runa par bezmaksas maisiņiem. Runa ir par to ka agrāk Maxima 5 sant maisiņš bija plastmasas, a tagad – pašsadalošais. par to pašu cenu
December 22, 2008 at 2:36 pm
Drogas boti gan ir vareni, gandrīz vai ar varu jārauj laukā, lai neliek tajā maisiņā. GC RIMI vismaz redzot, ka krāmēju drēbes maisiņā, nepiedāvā plastmasas.
December 22, 2008 at 5:58 pm
nu kamoonnedomaaju ka tiem uubermaisinjiem ir kaads sakars ar vides aizsardziibu – kuram gan neskadee lieki paaris santiimi no maisinja.
Iedomājies, ja tu gandrīz katru dienu iepērcies, un reizēm nopērc vairāk mantu t.i. aizej ar diviem maisiņiem, tas nozimē piemēram 300 maisiņus gadā. No miljons rīdziniekiem, tas ir 300 miljonu maisiņu gadā!
tad pareekjini tos 300 ljimonus ar maisinja cenu, no kuras dalja aiziet ruupniicai, bet pareejais paliek veikalam – easy money. Un kaa gan tu nepanjemsi to maisinju – nemaksaa tak daargi un mekleet, kur visus pirkumus salikt ar reizeem bezceriigi – soma pilna utt.
Pie tam, slinks buudams neskatiijos ar ko tie maksas plastmasas maisinji tik ahujennie saliidzinaajumaa ar parastajiem, bet piedaavaaju tev veikt eksperimentu – pameegjini kruto maisinju ik gadu nosveert un pieraksti pa cik g maisinja masa samazinaajaas. Eksperiments tiek izbeigts kad maisinju nevareesi atrast 🙂 Domaa, ka pie taa rezultaata nonaaksi peec paaris gadiem? Kaa arii saliidzinot ar to plastmasas daudzumu (uudens pudele, limonaades pudele un veel 100 un viens plastmasas iepakojums), kas tiek salikts masinjaa pats maisinjsh buus tikai paaris % no plastmasas.
Veel ienaaca praataa – vai maisinjsh no suuda naftas ir sliktaak kaa izvarotaa zeme no taas pashas kukuruuzas audzeeshanas – izcirstie mezhi jaunaam plantaacijaam, meeslojumu tonnas deelj kaa aizaug upes te var ilgi turpinaat – bet galvenaa doma man bij: gandriiz jebkuram ir pilniigi po* par zemi aiz maajas zhoga kameer naak nauda. Ja nauda vairs nenaak kaa agraak jeb vajag drusku aatraakus ienjeemumus – liekam maksaat par to kas agraak bija nosaciiti par briivu. Un kamdeelj lai netaisiitu naudu ar, tjipa, ceeliem meerkjiem – aizsargaajam dabu?
Un vari nepaarmest, ka man neruup daba, bet ir daudz labaaki veidi kaa to piesaarnjot mazaak, kaut vai ziemaa neest produktus, kuri te šajā gadalaikaa neaug, piemeeram, zemenes utt. Kaapeec – domaaju, ka speesi saprast.
December 22, 2008 at 8:10 pm
Wait a second, kāds vispār lasa to rakstu un komentārus pirms komentē???
VĒLREIZ ATKĀRTOŠU galīgiem tankistiem:
Maxima lielais maiss agrāk maksāja 5 sant, tagad JOPROJĀM maksā 5 sant (TIKPAT) un tagad tas ir pašsairstošais.
What the FUCK cilvēki, mācaties lasīt….
December 23, 2008 at 12:38 am
Atzīšos, ka neizlasīju rakstu, jo pašlaik trūkst laika, bet vai esat dzirdējuši, ka Vācijā, kura bija viena no pirmajām valstīm, kas ieviesa atkritumu šķirošanu pamazām no tās sāk atsacīties, Zviedrijā notiek tas pats, personīgi mēs atkritumus nešķirojam, jo te nav tādas iespējas, iepriekšējā dzīves vietā šķirojām. Ir izrādījies, ka atkritumu šķirošana beigu beigās videi ir nedraudzīgāka nekā nešķirošana. Ir vairāki iemesli, piemēram, viens no tiem, ka uz atkritumu savākšanas vietu vienas mašīnas vietā ir jāsūta piecas, kas katru atkritumu veidu izvadā uz attiecīgo poligonu, bet jāšķiro viss ir vienalga, jo vienmēr kāds tīši vai netīši ir kaut ko sajaucis un pie plastmasas piemetis papīru uttPlastmasas maisiņu ēra gan būtu pēc iespējas ātrāk jābeidz, arī cenšos pirkt kartona maisu, vai iztikt ar ratu grozu…
December 23, 2008 at 12:50 am
Good point. Taisnība jau ir – tas ir kā ar to akas rakšanu kad māja jau liesmās. Labāk risināt problēmu neražojot atkritumus, nevis pēc tam domājot ko ar viņiem darīt.
December 23, 2008 at 7:05 am
Cilvēki mēģina piekasīties vārdiem. Idejiski šajā rakstā viss ir skaidrs. Arī par Drogām, kur es vienmēr atsakos no mazā maisiņa un saņemu šo pašu augstāk pieminēto naidīgo, neizpratnes pilno skatienu. Bet atzīšos, ka arī es grēkoju un paņemu lielo maisiņu, kad ir kaut kas vairāk sapirkts. Un es iespējams dubultīgi grēkoju, jo citur nevaru atrast pielietojumu tam maisam, kā to izmantot par miskastes maisu… Zinu, ka miskastes maisi(īstie) ir plānāki, lai tie ātrāk sadalītos. Un vēl, man patīk šādas diskusijas un “Vides faktu” entuziasms, jo bez viņiem zaļā kustība(“bullšits”, kā to nosauca pastulbs komentētājs) Latvijā nebūtu tik āttīstīta, kāda tā ir šobrīt. Paskatoties kāds bardaks ir “attīstītajās” valstīs, vismaz šajā ziņā mēs esam krietni vien priekšā. Tādā Itālijā(galējs piemērs) vispār neko nezina par atkritumu šķirošanu, bioplastmasas maisiņiem un citām dabas saudzēšanas metodēm. Tā kā respekt visiem cilvēkiem(arī N.R.), kas cenšas iekustinās ierūsējušās cilvēciņu smadzenītes, kas domā, ka viņu 1 maisiņš jau neko sliktu nedara, tie visi pārējie cilvēki jau ir tie sliktie! 🙂
December 23, 2008 at 9:01 am
es lielo rimi maisu izmantoju, lai uzgabatu plastmasas pudeles un tad visum kad iekrajas uz skiroshanas miskasti.
December 23, 2008 at 4:06 pm
Nu bet Maximā tie 5 santīmu maisiņi agrāk bija par velti, ja tu iepirkies vismaz par 10ls…
December 23, 2008 at 4:35 pm
Mazajās maksimās nekad nav dots lielais maiss par brīvu, par lielajām neko nezinu
December 24, 2008 at 1:38 pm
Manuprāt ir divi varianti: ieplānots veikala apmeklējums un spontans veikala apmeklējums.
Ja uz veikalu iet speciāli, tad labak paņemt līdzi normālu mugursomu – drēbes maisiņu nevar normāli panest nedz uz pleca (šauras lencītes, griež), nedz rokā (par garu rokturi). Ja brauc ar auto tad var auto turēt gan mugursomu, gan pat kartona kasti.
Ja veikala ieej neplānoti, tad daudz ērtāk ir paņemt maisiņu veikalā neka staipīt sev nepārtraukti līdzi neertos drēbes maisiņus.
Attiecīgi daudz svarīgāk ir nevis staipīt sev apkārt drēbes maisiņus vai vispār drēbes maisiņus lietot, bet gan adekvāti plānot veikala apmeklējumus un attiecīgi plānot arī kā mantas no veikala tiks atgādātas mājās.
January 4, 2009 at 6:37 pm
Par 5 santīmi ir tie paši maisiņi, kas bija bez maksas, ekologjiskie ir krietni dārgāki.
January 4, 2009 at 7:35 pm
Diāna, tu maldies. Es katru dienu iepērkos maksimā, un zinu ko runāju. Parasto maisiņu vairs nav. Par 5 san ir zaļie maisiņi. Tiesa lielajā maksimā ir arī papildus par 23 sant kukurūzas cietes maisiņi, bet tie ir citādāki un tapēc dārgāki
Leave a Reply Cancel reply
Your email address will not be published. Required fields are marked *
Save my name, email, and website in this browser for the next time I comment.
Notify me of follow-up comments by email.
Notify me of new posts by email.
This site uses Akismet to reduce spam. Learn how your comment data is processed.
Rakstus šeit jau vairāk kā 20 gadus raksta Normunds.