lv lv ro eu lv lv lv ro en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv et lv lv lv lv lv lv lv lv cs lv lv en uz fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv cs lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en en lv lv lv lv lv lv lv lv ru lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv et lv lv lv lv lv lv lv lv cs lv lv en uz fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ro eu lv lv lv ro en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en en
Rīgas CB ir viena no vecākajām publiskajām bibliotēkām Latvijā. 1906. gada 10. (23.) oktobrī, izmantojot Rīgas rātskunga, Rīgas valdes locekļa Džona Milna ziedotos 5000 rubļus, Fridriha Kaufmaņa privātmājā noīrētā piecistabu dzīvoklī Akas ielā 6 durvis vēra visai sabiedrībai brīvi pieejama bibliotēka, kuru nosauca par 1. publisko lasītavu un bibliotēku.
1. bibliotēkas grāmatu krājumā bija 2976 sējumi, no kuriem daļa bija iepirkta par ziedoto naudu, bet daļa no sākotnējiem bibliotēkas fondiem bija Rātsnama bibliotēkas dāvinājums.
Par pirmo bibliotēkas vadītāju no 12 pretendentiem bibliotēkas ierīkošanas komisija izvēlējās Svētā Jāņa baznīcas skolas vadītāju rakstnieku Apsīšu Jēkabu jeb īstajā vārdā Jāni Jaunzemu.
Lasītāju pieplūdums bija liels. Jau pirmajā mēnesī vairāk nekā 230 cilvēku dienā apmeklēja bibliotēku, kaut arī darbdienās tā strādāja tikai 3 stundas vakaros, bet svētdienās 4 stundas.
Sabiedrības ieinteresētības un spiediena rezultātā tika pagarināts 1. bibliotēkas darba laiks, kā arī palielināts darbinieku skaits. Līdz Pirmajam pasaules karam Rīgā tika atvērtas vēl 3 publiskās bibliotēkas.
Pirmajos desmit gados Rīgas 1. bibliotēkas grāmatu fonds pieauga lēni, jo pilsētas dome, dalot budžetu, fonda papildināšanai piešķīra nelielus līdzekļus. 1916. gadā grāmatu fonds vēl nebija sasniedzis 10 000 vienību.
Līdz 1940. gadam Rīgā pavisam bija nodibinātas 10 tautas bibliotēkas un 24 grāmatu izsniegšanas punkti.
Būtiskas izmaiņas tautas bibliotēku darbā notika garajos Latvijas okupācijas gados no 1940. līdz 1990. gadam.
Gan padomju, gan vācu okupāciju varas veicināja valdošās ideoloģijas iespieddarbu skaita palielināšanos tautas bibliotēkās, bet desmitiem tūkstoši iespieddarbu, kuros tika paustas no valdošās ideoloģijas atšķirīgas vērtības, tika iznīcināti vai noslēpti zinātnisko bibliotēku speciālajos fondos. Padomju varas gados RCB strauji pieauga grāmatu fonds. Divas trešdaļas literatūras bija krievu valodā, nesamērīgi liels bija sabiedriski politiskās literatūras fonds.
1978. gadā tika izveidota Rīgas Centralizētā bibliotēku sistēma, kurā ietilpa visas Rīgas tautas bibliotēkas, kuru skaits 1980. gadā sasniedza 48. Līdz ar to Rīgas Centrālā bibliotēka kļuva par administratīvo, saimniecisko un metodisko centru visām Rīgas masu bibliotēkām. Tika izveidotas atbilstošas nodaļas: administrācija, metodiskā un bibliogrāfiskā darba nodaļa, komplektēšanas un apstrādes nodaļa, fonda izmantošanas un organizācijas nodaļa, depozitārās glabāšanas nodaļa, lasītājus apkalpoja tikai abonements.
Padomju gados RCB tika piešķirts Maksima Gorkija vārds.
Jauns posms bibliotēkas darbā sākās, atjaunojoties neatkarīgai Latvijas Republikai. Sākas intensīva bibliotēkas fondu attīrīšana. Bibliotēka saņem grāmatu sūtījumus no tautiešiem ārzemēs. Lasītāji iepazīstas ar autoru darbiem, kuri līdz šim bija aizliegti, kā arī ar trimdas latviešu darbiem.
1997. gada rudenī RCB pārcēlās uz jaunām telpām Brīvības ielā 49/53, kur tika atvērts abonements, lasītava un bērnu literatūras nodaļa. Strauji pieauga lasītāju skaits.
1999. gadā bibliotēka saņēma pirmos datorus, dodot iespēju bibliotēkas apmeklētājiem izmantot mūsdienīgus informācijas pakalpojumus. 2002. gadā tika izveidota datorklase ar 9 datorvietām darbinieku apmācībai, bet 2005. gadā RCB uzsāka arī bibliotēkas lietotāju datorapmācību.
No 1997. gada RCB ir Starptautiskās bibliotēku asociāciju un institūtu federācijas (IFLA) Metropoļu bibliotēku sekcijas dalībniece. 2005. gadā no 11. līdz 16. septembrim Rīgā notika IFLA Metropoļu bibliotēku sekcijas gadskārtējā konference. Konferences temats – “Bibliotēkas un mūžizglītība lietotāju un darbinieku iedvesmai”.
2006. gadā – RCB simtgades gadā – tiek publicēts apjomīgs pētījums par bibliotēkas vēsturi grāmatā „Rīgas Centrālās bibliotēkas simtgades grāmata”.
Rīgas Centrālās bibliotēkas direktori:
Jānis Jaunzemis (Apsīšu Jēkabs) – 1906. gada 1. augusts – 1907. gada 15. maijs
Matīss Siliņš – 1907. gada 15. maijs – 1920. gada 31. janvāris
K.Mauriņš – 1920. gada februāris – 1921. gada 23. novembris
Jānis Raudiņš – 1922. gada 16. janvāris – 1923. gada rudens
Aleksandrs Vēbers – 1923. gada 17. oktobris – 1951. gada 13. novembris
Alma Drille – 1951. gada 14. novembris – 1955. gada 8. janvāris
Antonija Dārzniece – 1955. gada 8. janvāris – 1960. gada 17. novembris
Anda Slapiņa – 1960. gada 17. novembris – 1986. gada 6. janvāris
Elza Čausovska – 1986. gada 3. janvāris – 1993. gada 16. septembris
Aivars Beika – 1993. gada 16. augusts – 2002. gada 2. februāris
Doloresa Veilande – 2010. gada 13. janvāris – 2013. gada 23. septembris
Dzidra Šmita – 2001. gada 1. oktobris – 2010. gada 13. janvāris, 2013. gada 23. septembris līdz šim laikam
Informācija par izmaiņām bibliotēku darba laikā, kontaktinformācijā un citi aktuāli jautājumi
P, O, T, C, Pk: 9.00–20.00
Kontakti un darba laiks >>
Norādiet mēnesi oktobris 2022  (9) septembris 2022  (50) augusts 2022  (33) jūlijs 2022  (22) jūnijs 2022  (29) maijs 2022  (52) aprīlis 2022  (36) marts 2022  (32) februāris 2022  (17) janvāris 2022  (16) decembris 2021  (20) novembris 2021  (20) oktobris 2021  (20) septembris 2021  (35) augusts 2021  (24) jūlijs 2021  (24) jūnijs 2021  (24) maijs 2021  (22) aprīlis 2021  (17) marts 2021  (22) februāris 2021  (12) janvāris 2021  (20) decembris 2020  (24) novembris 2020  (27) oktobris 2020  (24) septembris 2020  (17) augusts 2020  (18) jūlijs 2020  (9) jūnijs 2020  (20) maijs 2020  (16) aprīlis 2020  (37) marts 2020  (27) februāris 2020  (34) janvāris 2020  (24) decembris 2019  (23) novembris 2019  (31) oktobris 2019  (34) septembris 2019  (23) augusts 2019  (20) jūlijs 2019  (18) jūnijs 2019  (24) maijs 2019  (26) aprīlis 2019  (38) marts 2019  (28) februāris 2019  (27) janvāris 2019  (18) decembris 2018  (21) novembris 2018  (28) oktobris 2018  (32) septembris 2018  (30) augusts 2018  (22) jūlijs 2018  (9) jūnijs 2018  (23) maijs 2018  (35) aprīlis 2018  (32) marts 2018  (29) februāris 2018  (22) janvāris 2018  (26) decembris 2017  (28) novembris 2017  (30) oktobris 2017  (35) septembris 2017  (22) augusts 2017  (17) jūlijs 2017  (9) jūnijs 2017  (12) maijs 2017  (34) aprīlis 2017  (29) marts 2017  (25) februāris 2017  (27) janvāris 2017  (15) decembris 2016  (13) novembris 2016  (10)
Kā kļūt par lietotāju
Kontaktinformācija un darba laiks
Eiropas Savienības informācijas punkts
Rīgas Centrālās bibliotēkas izdevumi
Ēka Brīvības gatvē 206
Mans stāsts par Rīgu
Šī vietne izmanto sīkdatnes, lai uzlabotu jūsu pieredzi pārlūkojot šo mājaslapu lasīt vairāk. Sapratu
The cookie settings on this website are set to "allow cookies" to give you the best browsing experience possible. If you continue to use this website without changing your cookie settings or you click "Accept" below then you are consenting to this.