lv lv fr lv es es lv lv lt de lv sv lv lv lv lv lv lv ca de lv lv lv lv lv de sv lv de en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv lt lv lv lv lv lv lv de lv lt lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv lt en de lv en lv lv lv en lv lv de lv lv en it lv lv pl es lv lv lt de fr lv lv lv lv
Avots: Margita Gūtmane "Dzīve ir viens vella izgudrojums: Veronika Strēlerte manās atmiņās", Rīga: Neputns, 2012.
Literatūrkritiķa Jāņa Rudzīša atdusas vieta
Literatūrzinātnieka Jāņa Rudzīša kapavieta. Šeit (bez norādēm) atdusas vieta arī Jāņa Rudzīša dzīvesbiedrei Bertai Sofijai Rudzītei un sievas māsai tulkotājai Ofēlijai Sproģerei.
Ofēlija Sproģere (precējusies Jansone; 1915-2002) - literatūrkritiķe, tulkotāja. Studējusi Latvijas Universitātē romāņu valodas, strādājusi par skolotāju un bibliotekāri. Pirmās publikācijas kopš 1934. gada. Devusies bēgļu gaitās uz Vāciju, kopš 1950. gada dzīvoja Anglijā, 1954. gadā pārcēlās uz Zviedriju. Publicējusies laikrakstā "Tēvijas Sargs", žurnālos "Daugava", "Izglītības Ministrijas Mēnešraksts", "Latvju Mēnešraksts", trimdā – laikrakstos "Latvija", "Laiks", "Nedēļas Apskats", žurnālos "Sauksme", "Jaunā Gaita", "LaRA's Lapa". Publicējusi recenzijas un apceres par Aleksandra Čaka, Alfreda Dziļuma, Rūtas Skujiņas, Teodora Tomsona, Edvarda Virzas, Veronikas Strēlertes, Zinaīdas Lazdas, Andreja Eglīša, Mirdzas Bendrupes un citu autoru darbiem. Sastādījusi literatūrkritiķa Jāņa Rudzīša izlases "Starp provinci un Eiropu" (1971), "Tālos ceļos, savos ļaudīs" (1973), "Raksti" (1977); tulkojumi, piemēram, Džovanni Bokačo "Dekamerons" un citus darbus.
Dzimusi ierēdņa Žaņa Friča Alberta Sproģera ģimenē. Māte Lūcija Laura Sproģere (dzimusi Skuja; 1897-1981).
Māsa Berta Sofija Rudzīte (dzimusi Sproģere; saukta par Bitīti; 1912-1994), literatūrkritiķa Jāņa Rudzīša sieva.
1919: ar ģimeni atgriezusies Latvijā.
Precējusies ar Aleksandru Jansonu (1916-1991), vēsturnieku, bibliotekāru.
1944: devusies bēgļu gaitās ar dēlu Mārtiņu un savu tēvu uz Vāciju; vīrs palika Latvijā, bijis represēts un izsūtīts.
1950: izceļojusi uz Angliju.
1954: pārcēlusies uz dzīvi Zviedrijā.
1934: pirmās publikācijas – raksti par franču literatūru žurnālā "Students".
1938: pirmā recenzija par Laimas Akurāteres atdzejojumu Petrarkas "Soneti madonnai Laurai" laikrakstā "Brīvā Zeme".
Publicējusies laikrakstā "Tēvijas Sargs", žurnālos "Daugava", "Izglītības Ministrijas Mēnešraksts", "Latvju Mēnešraksts", trimdā – laikrakstos "Latvija", "Laiks", "Nedēļas Apskats", žurnālos "Sauksme", "Jaunā Gaita", "LaRA's Lapa".
Publicējusi recenzijas un apceres par Aleksandra Čaka, Alfreda Dziļuma, Rūtas Skujiņas, Teodora Tomsona, Edvarda Virzas, Veronikas Strēlertes, Zinaīdas Lazdas, Andreja Eglīša, Mirdzas Bendrupes un citu autoru darbiem.
1971: Jāņa Rudzīša izlase "Starp provinci un Eiropu".
1973: Jāņa Rudzīša grāmatu "Tālos ceļos, savos ļaudīs".
1977: Jāņa Rudzīša "Raksti".
1991: sakārtojusi krājumu "Edītes Hauzenbergas-Šturmas vēstules Jānim Rudzītim".
1939: Nacionālā teātra vajadzībām tulkojusi Moljēra komēdiju 3 cēlienos "Iedomu slimnieks".
1943: K. F. Meiers "Andžela Bordža".
1954-1955: Dž. Bokačo "Dekamerons" (1-2, arī priekšvārda autore).
1955: M. T. Valtari "Tumšais enģelis".
Tulkojusi Eižena Skriba komēdiju "Dāmu karš".
Tulkojusi arī 20. gadsimta itāļu īsprozu.
Par Ofēlijas Spoģeres sakārto grāmatu Jāņa Rudzīša "Raksti" (1977)
"Augstas atzinības cienīgu darbu veikusi Rakstu sakārtotāja Ofēlija Sproģere. Trimdas zemēs nepastāvot nevienai tādai bibliotēkai, kurā atrodama visa ārpus Latvijas publicētā mūsu periodika, un zinot, cik sarežģīta, dažkārt neiespējama materiālu iegūšana no krātuvēm Rīgā, var apbrīnot viņas pūles, rūpību un panākumus krājumā uzņemto darbu un bibliogrāfisko datu savākšana. Visiem, kam rūp mūsu literatūra, Rakstos atspoguļotā pēdējo gandrīz četru gadu desmitu tās norišu un attīstības aina ir vērtīgs ieguvums."
Rabācs, Kārlis. Jāņa Rudzīša raksti. Laiks, 1979, 7. jūl.
Jānis Rudzītis - Svainis
Rīgas pilsētas 2. pamatskola
Rīgas pilsētas 3. ģimnāzija
Krišjāņa Valdemāra iela 2, Rīga
1932. gadā beidza mācības ģimnāzijā.
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Studēja Filoloģijas un filozofijas fakultātes Romāņu filoloģijas nodaļā.
Strādāja par latīņu valodas skolotāju.
Kārļa Mīlenbaha iela 19, Talsi
Strādāja Upsalas universitātes bibliotēkas ārzemju grāmatu nodaļā.
© LU LFMI, 2022. Mājaslapa: Graftik
Pārpublicējot vai citējot atsauce uz LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta (LU LFMI) resursu ir obligāta. Liela apjoma kopēšana un materiālu izmantojums komerciāliem nolūkiem pieļaujams vienīgi ar rakstisku LU LFMI atļauju.