lv lv lv sl lv lv lv it et lv lv uz lv uz lv lv en lv lv et lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de de de de de de de de lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv eo lv de lv lv tr lv lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat fr lv lv fr lv lv lt io eo es es lv lv lv nl pt lv lv eo lv en is lv ceb lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv vo lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv eo lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv tr lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en en lv lv lv lv lv lv lv lv uz
Pilsētas arhitekta dienests - Pilsētas arhitekta dienests
Rīgas pilsētas arhitekts G. Princis
Kompetenta žūrija ir pabeigusi darbu pie Gada balvai Rīgas arhitektūrā izvirzīto objektu novērtēšanas, lemjot, ka šogad uz galveno balvu un atzinībām pretendēs kopumā 11 objekti.
Rīgas pilsētas arhitekta birojs aicina Rīgas pilsētas iedzīvotājus un visus, kam interesē kvalitatīvas pārmaiņas Rīgas pilsētvidē un arhitektūras attīstība, iesaistīties arhitektūras sasniegumu skates „2019. gada balva Rīgas arhitektūrā” balvu pretendentu vērtēšanā.
BALSO ARĪ TU: ej uz aģentūras sociālo tīklu kontu Facebook, spied LIKE zem bildes, kas attēlo Tavu favorītu un izsaki viedokli atstājot komentāru.
Tradicionāli, balvu pretendentu loks atspoguļo redzamāko veikumu Rīgas arhitektūrā un pilsētbūvniecībā, kā arī objektus ar pievienoto vērtību pilsētvides kvalitātes uzlabošanā. Šī gada finālistu vidū absolūti dominējoša ir mājokļu tēma. Mēs redzam, ka privātie attīstītāji izmanto situāciju, kad “buksē” esošā dzīvojamā fonda renovācijas process, un piedāvā virkni kvalitatīvus un arhitektoniski interesantus projektus pircējiem ar dažādām vēlmēm un piktspēju dažādās pilsētas teritorijās un apkaimēs. Tāpat šogad finālistu vidū redzam objektus ar publisko resursu iesaisti, kas reaģē uz aktuālo sabiedrības pieprasījumu pēc vides vērtību respektēšanas, kvalitātes uzlabošanas un iespēju paplašināšanas.
Vēlos arī īpaši uzteikt skates žūrijas ekspertu paveikto, kas ieguldījuši lielu darbu izvērtējot objektus, apmeklējot tos klātienē, uzklausot arhitektus un pasūtītājus. Viņu vērtējumi ir sagatavoti un apkopoti un intriga par to, kurš no finālistiem saņems sabiedrības augstāko novērtējumu un kuram tiks galvenā – 2019. gada balva Rīgas arhitektūrā, atrisināsies jau pavisam drīz – 7. oktobrī.
BIROJU ĒKA PĒRNAVAS IELĀ 83
Autori: arhitekti Viktors Valgums, Kaspars Dortāns, Viktors Valgums jr., SIA “Zenico Projekts”; BK: Dmitrijs Ščogoļevs, SIA “BK Style”; AVK: SIA “Biant” sadarbībā ar “Consolis un “Termodeck; EL, ELT: SIA “Elpro”; ESS: SIA “Telekom Serviss”; GA, GAT: SIA “Intra PB”; ŪKT: Jurijs Šepavalovs
#Jaunbūve #Biroji #Arhitektūra #Revitalizācija #Uzņēmējdarbība #Darbs #Pilsētvide
VĒRTĒ: Ilmārs Leikums Latvijas Būvinženieru savienība
No pirmā skatiena it kā vienkārša ēka, kuras ārējais veidols uzreiz ļauj noprast, ka tai ir biroja funkcija. Taču, ja iepazīst to tuvāk, nākas konstatēt, ka attīstītāji un realizētāji būvniecību ir uztvēruši ar lielu atbildību, rūpību un pragmatismu, jau sākumā domājot par tādiem nu jau ikdienā bieži lietojamiem jēdzieniem kā “ilgtspēja”, “energoefektivitāte”, “fleksibilitāte” un dažkārt būvniecības plānošanā nepamatoti piemirstais “risinājumu tehniski ekonomiskais pamatojums”.
Dažu būvniecības paņēmienu izvēlē šeit noteikti var saskatīt arī Latvijai inovatīvus risinājumus. Tā, piemēram, ēkas klimata nodrošināšana. Ir izbūvēta kompleksā AVK TermoDeck® sistēma, izmantojot pārseguma dobās plātnes kā enerģijas akumulatorus ar lielām dzesēšanas un apkures virsmām. Sasildītais vai atdzesētais pieplūdes gaiss tiek padots uz telpām caur dzelzsbetona pārseguma paneļu dobumiem, nodrošinot vienmērīgu gaisa padevi bez caurvēja un trokšņa. Šāda sistēma ļauj panākt zemu enerģijas patēriņu ekspluatācijas gaitā, ko papildus palīdz nodrošināt arī ārējās žalūzijas. Pārseguma paneļu dobumi izmantoti arī elektroapgādes un vājstrāvas kabeļu montāžai stāvos.
Būvēšanas ātrumu un līdz ar to arī izmaksas var optimizēt, ja ēku montē no rūpnieciski izgatavotiem saliekamā dzelzsbetona elementiem. Tas šeit arī ir izdarīts, jo karkass būvēts no saliekamā dzelzsbetona uz monolītās dzelzsbetona joslas, kā arī ir montēti trīsslāņu fasādes paneļi ar klinkera flīžu apdari un paneļos jau iebūvētām ārējām žalūzijām ar mehānisku vadību. Rūpnieciski izgatavotas konstrukcijas un to pārbaude ražošanas procesā efektīvāk novērš cilvēcisko kļūdu faktoru pretēji līdzīgi veiktiem darbiem būvlaukumā. Tas attiecīgi ļauj būt drošākiem par kvalitāti.
Šobrīd visi pieci stāvi ir iznomājami kā atvērtais plānojums visā platībā, taču komunikāciju un citu tehnisko zonu izvietojums ļauj to sadalīt arī maksimāli astoņos mazākos birojos. Ēkas kodolā atrodas vertikālās komunikācijas, koplietošanas un palīgtelpas, bet pa perimetru izvietotas atvērtā tipa biroju telpas. Ja īpašnieks stāvu iznomās vairākiem nomniekiem un pieļaujamās robežās ļaus būt radošiem interjera veidošanā, tad šobrīd vēl tukšās telpas var krasi un patīkami mainīties uz mājīguma pusi.
Biroju zonas griestos iekārtajiem vertikālajiem akustiskajiem paneļiem kopā ar apmēbelētām telpām jānodrošina pietiekams akustiskais komforts.
Neskatoties uz to, ka būve it kā atrodas nostūrī, tās faktiskā atrašanās vieta ir pietiekami tuvu centram, kā arī piekļūšana no citiem Rīgas virzieniem ir gana vienkārša. Nav jāuztraucas arī par auto novietošanu.
Teritorijas papildināšana ar apstādījumiem, vairāk nodalot to no Pērnavas ielas, pirmajā stāvā paredzētās ēdināšanas telpas, tai skaitā terasē, varētu “palīdzēt” darbiniekiem un apmeklētājiem te uzkavēties ilgāk.
Jākonstatē, ka šādi biroju ēkas konceptuālie risinājumi ir ekonomiski pamatoti un piemērojami arī citu biroju ēku būvniecībā.
VĒRTĒ: Renārs Putniņš Latvijas Arhitektu savienība
Pilsētbūvnieciski autori ar savu biroju ēku kompleksa arhitektūru ir devuši jaunu traktējumu konkrētajam vides kontekstam, izvirzījuši sev un pasūtītājam ambiciozu uzdevumu radīt šeit jaunu darījumu centru. Lai arī jāatzīst, ka pirmās ēkas apjoms, kuru vērtējam kā vienu arhitektonisku objektu – monumentālu taisnstūra prizmu, tomēr disonē ar Pērnavas ielas sākuma vēsturiskās pilsētas nomales arhitektūru, kuru veido mazstāvu dzīvojamās ēkas un vēsturiskās ķieģeļu industriālās būves, līdz šim apkaimes dominantes bija “gasometri”. Patieso pilsētbūvniecisko vērtību biroju komplekss varēs sasniegt, realizējot visu iecerēto.
Ēkas arhitektūrai ir uzsvērti racionāla struktūra (gan funkcionālā, gan konstruktīvā, gan inženiertehniskā) un tikpat uzsvērtas ārējās izpausmes (fasāžu dalījums, ritmika, detaļu kultūra) – tipoloģiski tā pilnībā atbilst biroju ēkas tēlam. Tās funkcionalitāte ir skaidra un precīza un pilnībā iekļaujas attiecīgajā tipoloģijā: pa perimetru – izīrējamās biroju telpas, centrālajā daļā – kopējās funkcijas un vertikālās komunikācijas.
Uzteicami ir izveidota gan pazemes autostāvvieta, papildus atrisinot tajā dienasgaismu un dabīgo ventilāciju, gan nobrauktuve uz to, kur panduss visā platumā un garumā kalpo par labiekārtotu autostāvvietu, gan arī pirmā stāva vaļējās galerijas ap ēku.
Ieeja ir efektīvi artikulēta ar dubultu stāvu atvērumu un platu bruģētu celiņu uz to. Fasāžu materialitāte ir atbilstoša konkrētās vides kontekstam – ķieģeļu arhitektūrai un mūsdienīgai tās artikulācijai. Autori&pasūtītāji ir likuši likmes uz pārlaicīgu monumentālu formu, ritmu, proporciju valodu, tomēr paliek mulsinoša sajūta par laikmetu, kad īsti šīs ēkas arhitektūra ir bijusi iecerēta.
Iespējams, pasūtītājs vēl līdz galam nav realizējis labiekārtojuma koncepciju, tomēr esošajā situācijā trūkst koku apstādījumu un mazāka mēroga stādījumu, labiekārtojuma elementu starp Pērnavas ielas fronti un ēku.
Uzteicami ir autoru realizētie inženiertehniskie risinājumi saistībā ar gaisa dzesēšanu, uzsildīšanu (pārseguma paneļu dobumu izmantošana šiem mērķiem), arī izsauļoto fasāžu noēnošana ar vadāmo žalūziju sistēmu ārpusē. Netipiski praksei LR biroju būvniecībā ēka realizēta saliekamo dzelzsbetona elementu sistēmā.
Visā ēkā ir vērojama rūpīga attieksme pret vides pieejamības prasībām. Visticamākais nemarķēto pilnstikla sienu pamatojums ir līdz šim neatrastie īrnieki (tie te vēl nav ielaisti).
VĒRTĒ: Juris Monvīds Skalbergs Latvijas Arhitektu savienība
Biroju ēkas koptēls sniedz arhitektoniski ķieģeļu manierē veidotu iespaidu. Ēka labi proporcionēta, izsvērti monumentāla, ar patīkamu koloristisko risinājumu. Arhitekts, objekta autors, demonstrē savu ilggadējās profesionālās pieredzes kvalitāti un talantu. Projektā izvēlēta un dabā realizēta īrējamo biroju telpu fleksiblā maiņa, un tā vērtējama kā īpaši veiksmīga. Pārliecinošs visas ēkas telpu funkcionālais izkārtojums. Interesanti sienās un starpstāvu pārsegumos izmantotie un apzināti radītie tukšumi inženierkomunikācijām. Prasmīgi izvietotas vertikālās komunikācijas, un detaļās tās labi proporcionētas. Pagrabstāvs izmantots īrnieku autostāvvietām ar atzīstamu telpas dabīgās vēdināšanas risinājumu. Ēkas koptēls pārliecinoši ķieģelisks, lai gan fasādes apdarē izmantotas ķieģeļu proporcijām atbilstošas flīzes.
RAŽOŠANAS ĒKA AR BIROJA UN NOLIKTAVAS TELPĀM BUKAIŠU IELĀ 1
Projektētājs: SIA “Arhitektu birojs Ozola & Bula” un
Autori: skiču projekts: autors Dalius Šarakauskas, “Dalius Z. Šarakauskas Designing Company”, Elita Pirktiņa, SIA “AD konsultācijas”. Būvprojekts: būvprojekta vadītāja, TS, AR, IN, TN, DOP daļas vadītāja Zane Stiebriņa, SIA “Arhitektu birojs Ozola & Bula”; BK daļa: Grigorijs Kameņeckis, “G. Kameņecka būvkonstruktoru birojs”, AVK daļa: Artūrs Brahmanis, SIA “Lafivents”, EL, ESS daļa: Jānis Dupats, Juris Kuzņecovs, Romāns Sadauskis, SIA “NCS Rīga”, ŪK daļa: Aija Gaile, SIA “Boks tīkli”, GA daļa: Kaspars Šampiņš, SIA “Wesemann”. Būvuzraudzība: Igoris Agejevas, “Contestus projektai UAB”, Jevģenijs Joffe, “Eurobau-Rīga”
#Jaunbūve #Ražošana #Noliktava #Biroji #Pilsētvide #Darbs
VĒRTĒ: Inese Aizstrauta Latvijas Būvinženieru savienība
Jaunā noliktavas un ražošanas ēka Bukaišu ielā 1 tapusi Pārdaugavas apkaimē, kur ilgstoši bija vidi degradējoša teritorija ar vairākiem graustiem. Pārsteigums ir neviltots, šajā vietā ieraugot jaunu, elegantu rūpnieciska tipa ēkas korpusu un sakārtotu apkārtējo vidi.
Vērtējot Rīgas jauno apbūvi, rūpnieciska tipa ēkas pilsētā nav bieži atrodamas. Rīgā biežāk sastopam jaunus daudzdzīvokļu namus un lielus tirdzniecības angārus, kuru arhitektūra bieži nav komentējama. Ražotnes biežāk ieraugāmas pilsētas nomalē vai blakus esošajās pašvaldībās.
Rūpnieciskās ēkas ideju, skici un vizualizācijas ir izstrādājis lietuviešu arhitekts Dalius Šarakauskas. Pasūtītājs, kas ir Lietuvas uzņēmējs, cieši ir vadījies pēc sava tautieša izstrādātā priekšlikuma, tāpēc projektētājiem un būvniekiem bija gana daudz raižu. Būvprojekta izstrādes laikā kopumā ēkas ārējā veidola ideja tika saglabāta praktiski pilnībā, veicot nelielas izmaiņas koloristikā un detaļās. Iekštelpu plānojums tika mainīts darba gaitā atbilstoši pasūtītāja prasībām un biznesa plāniem. Ēka projektēta kā vienstāvīgs apjoms; divos stāvos (Bukaišu ielas pusē) izvietotas tikai biroju un sadzīves telpas, kas paredzētas ražošanas un noliktavu darba organizēšanai, pārējais apjoms atvēlēts noliktavu un ražošanas telpām.
Ēkā ir izveidotas modernas ražošanas telpas ar teicamas kvalitātes apdares materiāliem un tehnoloģijām. Tajā tiks ražotas ventilācijas iekārtas un sistēmas, un te tiks nodrošinātas vismaz 60 jaunas darba vietas. Ir izbūvētas funkcionalitātei atbilstošas inženiersistēmas, tehnoloģiskie risinājumi, ērtas un mūsdienīgas biroju telpas inženiertehniskajam personālam.
Pateicoties pasūtītāja augstajām estētiskajām un tehnoloģiskajām prasībām būves eksterjeram un interjeram, ar jauno ēku šī degradētā teritorija ir ieguvusi mūsdienu prasībām atbilstošu ražošanas teritorijas veidolu, kurā radīta ērta un patīkama vide darbam. Teritorijā ir veikta ievērojama labiekārtošana un apzaļumošana, ar lielu rūpību gan saglabājot esošos kokus, gan ierīkojot apjomīgus jaunu koku stādījumus.
Ēka projektēta kā augstas energoefektivitātes celtne, kuras apkurē izmantots atgūtais siltums, gaisa siltumsūkņi; kaitīgie izmeši ražošanas procesā nav paredzami. Energoefektivitātes novērtējums ir visaugstākais. Ražošanas korpusā ir visaugstākās kategorijas ventilācijas sistēmas, jo uzņēmums pats ir šo iekārtu ražotājs un izplatītājs ne tikai Latvijas vajadzībām, bet arī eksportam.
Fasādēs izkļautie arhitektoniskie elementi veido ēkas formu un padara to interesantu un estētisku. Speciālais fasādes izgaismojums rada interesantu tēlu arī diennakts tumšajās stundās.
Bišumuižas apkaime ar šī objekta realizāciju ir ieguvusi gan jaunas darba vietas, gan patīkamu vidi. Sakoptā un gaumīgi veidotā vide būs teicams paraugs apkārtējo teritoriju sakārtošanai un izmantošanai.
VĒRTĒ: Gints Miķelsons Latvijas Ilgtspējīgas būvniecības padome
Jauna ekoloģiski tīra ražotne Rīgā ir būtiska pievienotā vērtība, jo tā sakārto apkārtējo vidi un rada jaunas darba vietas. Rūpnīcas būvniecībā tika investēti 10 M eiro, un tā ir izveidota iepriekš degradētā teritorijā, nojaucot vecos graustus, kas tika sašķiroti, pārstrādāti un atkal izmantoti jaunās teritorijas zemes labiekārtošanā. Būvē tagad atrodas ražotne “Komfovent”, kurā tiek saražoti dažādu ugunsdrošu ventilācijas sistēmu elementi, kas atkal tiek izmantoti Latvijas būvniecības objektos.
Jaunbūvei ir arī biroja ēkas funkcionalitāte, kura tiek izmantota ražošanas konstruktoru un ražotnes darbinieku vajadzībām. Šī ēka būvēta no saliekamā dzelzsbetona, kur pārseguma sijas paneļi izgatavoti kaimiņvalsts dzelzsbetona rūpnīcā. Protams, videi draudzīgāk būtu bijis izmantot Latvijā ražotus paneļus. Ēka projektēta un būvēta, plānojot pēc iespējas saimnieciskāk izmantot energoresursus, gāzi, elektrību, ūdeni un siltumu. Ventilācijas iekārtas ir aprīkotas ar rekuperāciju (enerģijas atgūšanu), kas tālāk tiek izmantota ūdens uzsildīšanai. Visa ēka, noliktavas un ražošanas telpas aprīkotas ar grīdas apkures sistēmu, ražošanas telpās ir daudz dabiskās gaismas, gaiss ir kvalitatīvs, un ražošanas telpas ir tīras un patīkamas. Ražotnes teritorijā ir atkritumu šķirošanas konteineri, un var redzēt, ka ēkas saimniekiem ir svarīga vides tīrība.
No ilgtspējīgas būvniecības sistēmu perspektīvas, šādu ēku droši var kvalificēt kā videi un lietotājiem draudzīgu un efektīvi veidotu. Tajā ir padomāts par darbinieku ērtībām, ir paredzētas vairākas ēdamzāles, auto un velosipēdu stāvvietas, ēkā var iekļūt cilvēki ar kustību traucējumiem. Netālu ir sabiedriskā transporta pietura. Interjers ir gaišs, materiāli ir pārdomāti, lietotājiem draudzīgi. Teritorijā ir saglabāti daudzi koki, pietiekami daudz zālāja.
Pārdaugavas rūpnieciskā teritorija Dienvidu tilta tuvumā tagad ir ieguvusi jaunus apveidus, un, cerams, tas būs stimuls kaimiņu teritoriju īpašniekiem attīstīt un sakārtot savus īpašumus.
VĒRTĒ: Mārtiņš Žvīgurs Latvijas Ilgtspējīgas būvniecības padome
Šajā gadījumā ir runa par pilnīgi jaunu apjomu Bukaišu ielā 1, kas piekļaujas Rīgas Piena kombināta teritorijai. Būtiski ir atzīmēt faktu, ka jaunbūves vietā atradās veca un sabrukusi rūpnīca un faktiski šo gruntsgabalu varētu raksturot kā stipri degradētu vidi. Projekta gaitā tika attīrīts un sakopts konkrētais gruntsgabals, kā arī ierīkotas modernas ŪKT komunikācijas, kuru šajā īpašumā līdz šim nebija.
No projekta autoriem saņemtā informācija liecina, ka pasūtītājam ir bijusi skaidra vīzija par to, kādu ēku viņš vēlas saņemt gan funkcionālā, gan tehniskā ziņā, jo pasūtītājam jau ir pieredze ar līdzīgu objektu būvniecību Lietuvā. Tas atviegloja projekta autoru dabu, jo lielā mērā ideju un risinājumu sagataves jau nāca gatavā veidā no pasūtītāja.
No ilgtspējības viedokļa, projektā ir realizēti vairāki pieminēšanas vērti risinājumi:
• Ņemot vērā gruntsgabala atrašanos un formu, stiklotās fasādes ir pozicionētas uz ziemeļu pusi, kas samazina pārkaršanas risku vasaras sezonā un attiecīgi nepieciešama mazāka dzesēšanas jauda iekštelpu mikroklimata nodrošināšanai vasaras sezonā tieši biroju daļā. Samazinoties dzesēšanas jaudai, samazinās nepieciešamā elektropieslēguma jauda visai ēkai, kā arī tehnisko telpu platība.
• Ir saglabāti koki gar Z fasādi.
• Pateicoties pārdomātam ēkas novietojumam un plānojumam, vasaras sezonā netiek izmantotas freona gaisa kondicionēšanas sistēmas. Tā vietā ēka tiek dzesēta, centralizēti izmantojot dzesēšanas šķidruma sagatavošanas iekārtu.
• Apkure un dzesēšana notiek, izmantojot silto/auksto grīdu, t.i. – ziemas sezonā grīdas ar iebūvētiem kanāliem tiek sildītas ar siltumnesēju, savukārt vasaras periodā tiek dzesētas ar aukstumnesēju (ūdeni), un telpās tiek panākts termāls komforts.
• Tiek izmantota efektīva ventilācijas sistēma, kas nodrošina ekonomisku ekspluatāciju, t.i. – svaiga gaisa padevi un siltuma atgūšanu no nosūces gaisa apkures sezonā un “free coolig” vasaras sezonā nakts laikā.
Visa minētā rezultātā ēkā ir panākta A klases energoefektivitāte, un tas liecina, ka, ņemot vērā izmantotos risinājumus un funkcionalitāti atbilstoši savam mērķim, kopumā projekts ir vērtējams atzinīgi.
VĒRTĒ: Jānis Krastiņš Latvijas Reģionālās arhitektūras akadēmija
Veiksmīgs mūsdienu industriālās arhitektūras piemērs. Ar jaunbūvi, kas uzcelta nelietojamu padomju laika ražošanas celtņu vietā, iepriekš degradēta teritorija pārvērsta priekšzīmīgi sakārtotā, pievilcīgā vidē.
Reprezentablās pret Bukaišu ielu pavērstās fasādes plaši iestiklotā virsma ritmiski sadalīta ar masīviem rizalītiem, kurus vienotā mākslinieciskā kompozīcijā savieno tikpat masīva, spēcīgi izvirzīta vainagojošā dzega. Aiz šīs fasādes izkārtotas ērtas biroju un citas darba telpas, kā arī darbinieku atpūtas telpas.
Iespaidīgo izmēru būvapjoma fasādes, kas pavērstas pret zemesgabala iekšējo teritoriju, ir vispārinātākas un vienkāršākas, taču, pateicoties izkoptai apjomu artikulācijai, nodrošina humānu mērogu un patīkamu vides noskaņu. Plašās ražošanas un noliktavu telpas ir gaišas un funkcionālas, ar ļoti kvalitatīvu grīdu iesegumu. Pārseguma konstrukciju lielie laidumi ļauj telpās ērti nodrošināt nepieciešamos tehnoloģiskos procesus.
Visas celtnes arhitektūrai raksturīga kvalitatīva apdare un augstvērtīga detaļu kultūra. Perfekti dimensionētās un izveidotās kāpnes ar nerūsējošā tērauda margām ir high-tech paraugs, kas rotātu jebkuru dzīvojamo vai publisko ēku.
VĒRTĒ: Ilmārs Leikums Latvijas Būvinženieru savienība
Iepriekš degradēto teritoriju, kas izskatījās pamesta, ar vairākām daļēji demontētām un daļēji sabrukušām nedzīvojamām ēkām Lietuvas investors ar Lietuvas arhitekta Dalius Šarakauskas ideju/skici nodeva realizācijai Latvijas projektētājiem un būvniekiem, ko tie savukārt ir īstenojuši kā mūsdienu izpratnei par ražošanas ēkām piemērotu un Rīgas attīstības plānam atbilstošu. Tagad šeit tiek ražotas ventilācijas iekārtas un to elementi, nodrošinot vairākus desmitus jaunu darba vietu, kas noteikti ir uzsverams arī kā investora ieguldījums Latvijas tautsaimniecībā.
Galvenās fasādes risinājums no Bukaišu ielas ar eksponēto betonu pamīšus ar stiklotām fasāžu konstrukcijām veiksmīgi nosedz dziļumā lielākā apjomā esošās, bet daudz vienkāršākos būvniecības paņēmienos risinātās ražošanas un noliktavu ēkas fasādes. Savukārt fasādes apjoms no tuvumā esošās Bauskas ielas nākotnē vairāk slēpsies aiz jauniestādītajiem kokiem. Ir apsveicama tāda atbildīga attīstītāja attieksme pret publisko telpu, kas dod vizuālu gandarījumu gan garām braucošajiem, gan noteikti arī pašiem ražotnes saimniekiem un tajā nodarbinātajiem.
Divos stāvos Bukaišu ielas pusē izvietotas tikai biroju un sadzīves telpas, kas paredzētas ražošanas un noliktavu darba nodrošināšanai, bet pārējā ražošanas ēkas daļa ir vienstāvīga, un tajā funkcionāli loģiski sadalās noliktavu un ražošanas telpas. Pamatotas ir plašās un augstās telpas, kuras nodrošina labu gaisa apmaiņu, kontrolētu un vieglu ražošanas tehnikas pārvietošanos telpās bez liekiem izaicinājumiem, kā arī paver iespējas attīstībai.
Piegādes laukuma iekšpagalmā risinājums divos līmeņos nodrošina gan ērtāku jau ražotnes funkcijām nodalītāku sadalījumu, gan arī respektē esošo reljefu. Novērtējamas ir arī rūpes par blakus esošā un citam īpašniekam piederošā zemesgabala sakopšanu un zaļās zonas uzturēšanu.
Atzīmējams, ka ir uzbūvēta energoefektīva augstas A klases ēka, kuras apkurē izmantots atgūtais siltums, gaisa siltumsūkņi.
Ēka kopumā rada patīkamu sakoptības un tīrības izjūtu, ko citiem vārdiem var nosaukt arī par atbildīgu īpašnieka attieksmi pret savu ražotni.
JERUZALEMES IELĀ 5 UN DZIRNAVU IELĀ 36
Projektētājs: AS “Palast Architekts” sadarbībā ar
Būvētājs: SIA “Selva Būve”
Autori: arhitekti: Normunds Zitmanis, Dāvids Rubins, Juris Bērziņš, arh. tehn. G. Bundzēna-Lece, piedaloties arh. M. Bricei-Rugainei, M. Tretjakovam, A. Kurpniekam, G. Podiņam. Interjers: Liene Gotfridsone, Anna Butele. Būvinž. Dmitrijs Ščogoļevs, Raimonds Latiņins, Māris Bērziņš. Ainavu arh. Marta Tabaka. AVK inž. Raitis Straumanis. ŪK inž. Anna Sirova. EL, ESS inž. Dmitrijs Sedihs, ELT inž. Uldis Milherts, SAT inž. Armands Vagris
#Jaunbūve #Pārbūve #Daudzdzīvokļu nami #Daudzstāvu #Mājoklis #Komplekss
#Rīgas Vēsturiskais centrs #Pilsētvide #Kvartāls
VĒRTĒ: Kristaps Ceplis biedrība Zaļās mājas
Ēku komplekss Jeruzalemes ielā 5 un Dzirnavu ielā 36 veiksmīgi iekļaujas kopējā pilsētas ainavā, veidojot savdabīgu sava klubiņa izjūtu. Telpu plānojums kopumā atstāj labu un patīkamu iespaidu. Cienījami izskatās arī kāpņu telpa – gana plaša un ērta. Fasādēs labi izskatās iestrādātās ķieģeļflīzes, tās veiksmīgi izceļ ēkas stāvu. Neatbilstoši Latvijas klimatam un kā nodeva laikmetam ir stikla jumtiņi virs ieejas durvīm – tie izskatās noputējuši un netīri, un tādi tie noteikti paliks visu šī kompleksa dzīves ciklu.
Savdabīgs šarms rodas no ēdienu smaržas, kas nāk no restorāna pirmajā stāvā. Tiesa, pieļauju, ka, pastāvīgi dzīvojot šādā vidē, restorāna aromāts varētu kļūt nomācošs. Tomēr jāatzīst, ka pilsētvide principā nepieļauj pilnīgu individualitāti un cilvēku un apkārtējās vides mijiedarbība ir neizbēgama.
Laikmetā, kad veselīgs dzīvesveids ir kļuvis par normu, pavisam muļķīgi izskatās smēķētava kompleksa stūrī zem pirmā stāva logiem. Jācer, ka tā dzīvokļa logi, kuri iziet uz smēķētavu, ir blīvi un ka telpās ir laba ventilācija no citiem avotiem, jo visas 2 stundas, kuras iepazinu šo ēku kompleksu, smēķētava bija aizņemta ar tuvējā restorāna darbiniekiem (4–6 cilvēki).
Toties ēkas vidū izvietotajam dzīvoklim piektajā stāvā, kura logi un balkons iziet uz Dzirnavu ielu, ir izcils skats!
VĒRTĒ: Renārs Putniņš Latvijas Arhitektu savienība
Pēdējās dekādēs šis vēl nesen daļēji apbūvi zaudējušais Dzirnavu ielas posms starp Jeruzalemes un Antonijas ielu ir pieredzējis strauju attīstību, kur vadošo lomu spēlējušas jaunbūves. Tā arī šajā padomju laikos radītajā skvērā (kur pēc kara tā arī netika atjaunota apbūve) autori&pasūtītājs ir izveidojuši noslēgtu perimetrālo apbūvi kā no Dzirnavu, tā no Jeruzalemes ielas. Interesanta situācija ir izvērtusies starp Jeruzalemes ielas 5 gruntsgabalu un studentu korporācijai “Lettgallia” piederošo jaunbūvi Dzirnavu ielā 36. Šeit ir izveidojusies vaļējās perimetrālās apbūves situācija ar tam piederošo priekšpagalmu, kur sezonā tiek izvietotas kafejnīcu vasaras terases un notiek aktīva sabiedriskā dzīve.
Autori ēkas apjomu ir veidojuši ar pietāti pret vides kontekstu un apbūves noteikumiem, transformējot apjomus atbilstoši tiem un tādējādi iegūstot videi ļoti piederīgu mūsdienu pienesumu. Iespējams, var diskutēt par jumta ainavu, tā sadrumstalotību (saistībā ar septiņiem ēkas stāviem), no ielas frontes neuztveramajām slīpajām pēdējo stāvu plaknēm, tomēr apjomu mērogs, ritmika, dalījumi, materialitāte, detalizācija ielas publiskajā frontē ir RVC konkrētajam kontekstam atbilstoša un atturīgi mūsdienīga. Diskutabla ir pilsētbūvnieciskā nepieciešamība izspiest 8 stāvus Dzirnavu ielas 36a korpusā, sasniedzot 24 metrus. Tas drīzāk vērtējams kā tradicionāla pasūtītāja vēlme iegūt lielāku platību.
Lai arī dzīvokļi nav orientēti uz vietējā tirgus dalībniekiem (atšķirībā no “Magdelēnas namiem” Antonijas ielas kvartālā turpat blakus), bet virzīti kā “investīcija” – īres dzīvoklis turīgiem ārvalstu pircējiem, tomēr dzīvokļu plānojumi ir racionāli, loģiski un funkcionāli visos trīs korpusos, bez kādas subjektīvas greznības un liekām platībām. Funkcionāli diskutabla ir nepieciešamība pēc milzīgajām terasēm 6. stāvā. Stiklotās balkonu margas var traktēt kā savdabīgu nodevu potenciālo iedzīvotāju izrādīšanās tieksmei. Protams, šī segmenta gadījumā var cerēt, ka balkoni netiks piekrāmēti ar iedzīvotājiem konkrētajā mirklī nevajadzīgiem sadzīves priekšmetiem un veļas žāvētājiem.
Ieejas ēkās un vertikālās komunikācijas veidotas atbilstoši izvēlētajam segmentam – telpiski augstvērtīgi.
Tradicionāli Rīgas centra kontekstam pirmais stāvs atdots publiskajām funkcijām – restorāniem un kafejnīcai, kas siltajā sezonā var izlikt savu vasaras terasi sānpagalmā.
Iekšpagalma labiekārtojums gan acīm redzami domāts nevis ģimenēm ar bērniem, bet vairāk kā urbāns pagalms metroseksuāļiem, ko pastiprina arī pirmā stāva pīpētava.
DAUDZDZĪVOKĻU ĒKU KVARTĀLS AR TIRDZNIECĪBAS CENTRU STARP BAJĀRU, TĀLIVALŽA UN BIĶERNIEKU IELU
Pasūtītājs: SIA “YIT Latvija”
Būvētājs: SIA “YIT Latvija”
Autori: būvprojekta vadītājs un arhitekts: Raivis Zlaugotnis, arhitekts Uldis Bērziņš, SIA “Tectum”, ceļu inženieris R. Ieviņš. Būvkonstrukcijas: būvinženieris P. Bērziņš, R. Leilands, SIA “Veldrums un partneri”, elektroapgādes ārējie un iekšējie tīkli, el. sakaru ārējie tīkli: inženieris I. Alksnis, SIA “Kārlis”. El. sakaru iekšējie tīkli: inženieris D. Laimiņš, SIA “Kārlis”. Siltumapgādes tīkli, apkure, ventilācija, dzesēšana: inženieris E. Mičenis, SIA “NT projekts”. Dzesēšana: inženieris E. Mičenis, SIA “NT projekts”. Ūdensapgādes un kanalizācijas tīkli: inženieris A. Lukjaņecs, SIA “ŪdensPro”. Ugunsdzēsības automātikas sistēmas: I. Alksnis, SIA “Kārlis”. Dūmaizsardzības automātika: inženieris R. Roga, SIA “VPM Latvia”, energoefektivitātes sertifikāts: Sandris Liepiņš
#Jaunbūve #Daudzdzīvokļu nami #Daudzstāvu #Mājoklis #Kvartāls #Tirdzniecība
VĒRTĒ: Edgars Bērziņš Latvijas Arhitektu savienība
Objekts aizņem aptuveni pusi kvartāla starp Bajāru, Tālivalža, Biķernieku un Burtnieku ielu un ir samērā veiksmīgi integrēts esošajā apbūvē. Pagalmi ir atklāti, to funkcionālā izmantošana ir samērā līdzsvarota. Katrā pagalmā paredzēti bērnu laukumiņi, tomēr autostāvvietu prioritāte ir nedaudz nomācoša. Pozitīvi vērtējams fakts, ka pie dzīvākās ielas apbūvē integrēts vietējas nozīmes tirdzniecības objekts.
Apbūves izvietojums respektē esošo kvartālu telpisko struktūru, vienlaikus nodrošinot labu mājokļu insolāciju. Ēku iekšējais plānojums veidots ar augstu komforta līmeni un ar pietiekamu dzīvokļu dažādību un telpu daudzveidību.
Ievērību pelna atraktīvais fasāžu risinājums, kas vieno jauno apbūvi un rada savdabīgu, optimistisku telpas arhitektonisko veidolu.
Tomēr, neskatoties uz objekta pozitīvajām vērtībām, tā risinājums būtībā ir tradicionāls, vairāk atbilstošs īres namu situācijai un aizejošā automobilizācijas laikmeta prioritātēm. Nenoliedzot atsevišķu risinājumu progresivitāti, nav jūtama velokustības attīstības ievērošana, par ko jau šodien liecina velosipēdi uz balkona. Var prognozēt, ka objektu drīz vien sagaidīs tās pašas apsaimniekošanas problēmas, kādas vērojamas vecajos dzīvojamos rajonos ar privatizētiem dzīvokļiem.
Minētais nedod pilnu pārliecību izvirzīšanai balvai, kaut gan atzīmēšana varētu būt iespējama.
VĒRTĒ: Jānis Krastiņš Latvijas Reģionālās arhitektūras akadēmija
Daudzdzīvokļu ēku komplekss ar piebloķētu pārtikas lielveikalu uzcelts vietā, kurā atradās padomju laika ražotne. Tā savulaik aizņēma daļu no 20. gs. trīsdesmitajos gados izveidotā mazdzīvokļu māju ansambļa “Teika”. Komplekss sastāv no sešām dažāda izmēra sekciju tipa ēkām.
Fasāžu arhitektūrā lietota intensīva siltu toņu koloristika, kas nodrošina patīkamu, pievilcīgu vides noskaņu ārtelpā. Krāsojuma laukumi kārtoti neregulārā, bet harmoniski līdzsvarotā kompozīcijā. Zem dažām ēkām izvietotas autostāvvietas, taču to pietiek tikai nelielai daļai iedzīvotāju. Pārējās automašīnas diezgan intensīvi aizņem pagalmu starp ēkām, kas ir publiski pieejama ārtelpa.
Katrā stāvā katrā sekcijā atrodas pieci vai pat seši dzīvokļi. Lielākā daļa ir nelieli (50–65 m²), ar divām vai trim istabām. Vairākumam trīsistabu dzīvokļu plānojums ir funkcionāli neērts, pie ieejas novietotas guļamistabas ar labierīcībām, bet dzīvokļa dziļumā – dzīvojamā istaba ar virtuves nišu. Gandrīz visos divistabu dzīvokļos viena istaba paradoksāli, bet konsekventi veidota caurstaigājama, kaut arī racionālāks inženierkomunikāciju izvietojums nodrošinātu izolētas istabas. Cik necik pieņemami izplānoti vienīgi lielākie trīs un četru istabu dzīvokļi gala sekcijās.
VĒRTĒ: Renārs Putniņš Latvijas Arhitektu savienība
Vēsturiskās apbūves aizsardzības teritorijai “Teika” tieši kaimiņos izvietotais jaunais dzīvojamais kvartāls atrodas ļoti veiksmīgā vietā gan no teritorijas attīstības viedokļa (VEF rajona–Teikas attīstības klasteris), gan esošajā pilsētbūvnieciskajā situācijā starp Teiku, veco Purvciemu, starp Biķernieku un Brīvības ielu ar visu atbilstošo augsti attīstīto pilsētas infrastruktūru – sabiedrisko transportu, publisko, pakalpojumu, rekreatīvo funkciju pieejamību (VEF kultūras pils, skolas, veikali, bērnudārzi, medicīnas iestādes, Biķernieku mežs utt.), darbavietu tuvumu – Jaunā Teika, VEF kvartāls. Vieta ir pasūtītāja galvenais veiksmes stāsts.
Nenoliedzami, diskutabli ir vienādo (tikai krāsās atšķirīgo) 5–6 stāvu apjomu kārtojums pie apbūves aizsardzības teritorijas “Teika” robežām. Tomēr tas ir pamatojams ar faktu, ka šī vieta vienmēr bijusi industriāla teritorijas daļa, kas tagad ir pelnīti atdota dzīvojamai videi, kā arī tās kontekstuālā sasaukšanās ar padomju laika mikrorajoniem blakus un to utilitārismu – dzīves vieta strādājošajai šķirai.
Pilsētbūvnieciski uzteicami, ka autori&pasūtītājs ir godprātīgi izmantojuši cokolstāvus stāvvietām, tādējādi minimizējot auto atrašanos pagalmos un maksimizējot labiekārtoto un iedzīvotāju rekreācijai izmantojamo platību, cik tas nav bijis pretrunā ar pasūtītāja uzņēmējdarbības stratēģiju. Tieši tāpat pozitīvi vērtējama teritorijas pieejamība apkārtnes iedzīvotājiem, neveidojot pilsētas audumā anklāvus, it sevišķi šajā pilsoniskajā apkārtnē. Veiksmīgi orientēts veikals pēdējā attīstības posma pirmajā stāvā un tā autostāvvietas (prom no dzīvojamā kvartāla iekšienes).
Tipveida ēku arhitektūra pilnībā racionāla un funkcionāla – tik, cik to pieļauj pasūtītāja izvēlētais uzņēmējdarbības modelis, kuru lieliski pamato visu dzīvokļu izpirkšana. Dzīvokļu platībās nav nekā lieka, ko līdz ar to arī augstu novērtē galvenais šī segmenta finansētājs – banka. Uzteicami, ka autori&pasūtītājs visās kāpņu telpās izvietojuši panorāmas liftus, kaut normatīvs no nebūt neparedz, un nodrošinājuši 100% vides pieejamību. Detaļu kultūra – margas, balkoni, ailu apdare, jumtiņi –, atbilstoša izvēlētajam tirgus segmentam, ir pietiekami augstvērtīga. Lai arī tipveida ēku atšķiršanai lietotie dažādo toņu risinājumi (akcentkrāsas detaļām un atsevišķiem fasādes laukumiem) pilda savu funkciju – atšķirt ēkas, tomēr apbūves aizsardzības teritorijas “Teika” prasītu tuvums plašāku apdares un detalizācijas diversifikāciju, nenonākot pretrunā ar tipveida ēkas risinājumiem. Autori&pasūtītājs varēja diversificēt gan stāvu skaitu, gan fasāžu apdari, neaprobežojoties tikai ar krāsu, kā, iespējams, pilnībā pietiktu bezpersoniskākās vietās.
Lai arī koku stādi nav sasnieguši vajadzīgo augstumu, tomēr ir uzteicami autoru veidotie koku un krūmu apstādījumi starp apbūvi un ielām, kas saskan ar vides kontekstu Teikā.
DAUDZDZĪVOKĻU ĒKA KUĢU IELĀ 28
Projektētājs: SIA “Didrihsons un Didrihsons”
Pasūtītājs: SIA “Klīversala RE”
Būvētājs: AS “LNK Industries”
Autori: būvprojekta vadītājs un arhitekts: Ventis Didrihsons. Arhitekti: Kaspars Lauga, Ivo Kalvelis, Līva Banka, Alise Jēkabsone, Andris Gudiņš, SIA “Didrihsons un Didrihsons”. Labiekārtojums: ainavu arhitekti Helēna Gūtmane, Māris Bušs, SIA “ALPS ainavu darbnīca”. Transporta risinājumi: Mārtiņš Roops, Mārtiņš Ābols, Reinis Kivliņš, SIA “Projekts 3”. Būvkonstrukcijas: inženieris Kaspars Ozers, SIA “AAEKK Consulting”. Apkure, vēdināšana, gaisa kondicionēšana, siltummezgls: inženieri Ojārs Baltiņš, Dmitrijs Palujanovs, Olga Krečetova, SIA “Efiko”. Ūdensapgāde un kanalizācija iekšējie un ārējie tīkli: inženieri Ojārs Baltiņš, Dmitrijs Judincevs, SIA “Efiko”. Elektroapgāde, ugunsdzēsības automātikas sistēmas, elektronisko sakaru sistēmas: inženieris Jānis Zvilna SIA “Latpro Ltd”. Ārējā elektroapgāde: inženieris Jānis Karpovičs, SIA “Enserv”. Ugunsdzēsības sistēmas: inženieri Vilnis Puļķis, Raimonds Roga, SIA “VPM Latvia”. Ēkas energoefektivitātes aprēķini: inženieris Andris Vulāns
#Jaunbūve #Daudzdzīvokļu nami #Daudzstāvu #Mājoklis #Arhitektūra
#Ainava #Ūdensmala #Ārtelpa #Pārdaugava
VĒRTĒ: Jānis Krastiņš Latvijas Reģionālās arhitektūras akadēmija
Ekskluzīvu mājokļu nams Klīversalas ziemeļaustrumu stūrī, vietā, kurā līdz Otrajam pasaules karam atradās vides akcents – Jūrnieku nams. Celtnes neparastā telpiskā uzbūve – cilindrisks apjoms ar taisnstūrainu iekšējo pagalmu – nodrošina gan atjaunota vides akcenta lomu, gan daudzdzīvokļu ēkai nepieciešamos sanitāri higiēniskos apstākļus ar atbilstošu izgaismojumu un vēdināmību. Sanitārā komforta līmeni dzīvokļos papildus nodrošina autonomi regulējama gaisa kondicionēšanas sistēma.
Visi dzīvokļi nodrošināti ar autostāvvietām, kas izvietotas divos pazemes līmeņos. Tas devis iespēju pilnībā atbrīvot no automašīnām labiekārtoto un apzaļumoto apkārtējo teritoriju, kura ir publiski pieejama rekreācijas telpa ar izciliem skatiem uz apkārtējo vidi, tostarp Vecrīgas siluetu. Tās kvalitāti pagaidām pazemina stihiskais, nekoptais koku apaugums ūdensmalā.
Ēkā izvietoti dažāda lieluma un konfigurācijas dzīvokļi ar augstu komforta līmeni. Visām uz ārējo perimetru pavērstajām telpām ir pilnībā iestiklotas ārsienas, aiz kurām atrodas lodžijas. Tas zināmā mērā nodrošina iekštelpās nepieciešamo intimitātes un telpiskā ietvara izjūtu, kā masveidā trūkst daudzās mūsdienu dzīvojamās ēkās. Gandrīz visiem dzīvokļiem ir ērts plānojums ar nepieciešamajām palīgtelpām un pietiekamu apmēbelēšanas iespēju.
VĒRTĒ: Lolita Sarma Rīgas pilsētas būvvalde
Attīstītājs atbildīgi turpina Klīversalas apbūvi, šajā posmā noslēdzot Kuģu ielas fronti un aizsākot Āgenskalna līča ūdensmalas apbūvi, veidojot mūsdienīgu kvalitatīvu pilsētvidi un dzīves telpu.
Ēkas apjoms veiksmīgi iesēdināts trīsstūrveida konfigurācijas zemesgabalā un esošajā dabas ainavā, ko veido vēsturiskais krasta stiprinājums ar kokiem un visi teritorijā saglabātie augstvērtīgie koki, t.sk. ēkas centrā – iekšpagalmā. Teritorija atbrīvota no autotransporta, tas izvietots pazemē, zemes līmenī priekšroka dota dabai, labiekārtojumam, kur rasts līdzsvars starp privāto un publisko ārtelpu, ūdensmalas pieejamību. Apjoms ar nelielu akcentu attiecībā uz blakus esošo dzīvojamo ēku kā punkts uz i – Klīversalas vietzīme, telpiski noslēdz Kuģu ielas fronti un aizsāk Āgenskalna līča ūdensmalas apbūvi. Tuvie un tālie skatu punkti, tostarp “gaisa dārzs’’ ar siluetu veidojošiem papildu inženiertehniskajiem elementiem kā pievienotā vērtība Pārdaugavas jumta ainavas veidošanā no esošajiem un nākotnes kreisā krasta apbūves augstajiem skatu punktiem; apjoma arhitektoniskais risinājums – moduļveida struktūra ar vienlaidu stiklojuma aizpildījumu starp kolonnām un pārsegumiem sasaucas ar blakus esošo Klīversalas dzīvojamās apbūves arhitektūru; iekštelpu racionālais taisnleņķa plānojums pret ārtelpas liekto perimetru veido funkcionāli izmantojamu ārtelpu panorāmas skatu baudīšanai ar pietiekamu dziļumu atbilstošam mēbelējumam, privātumam, gaismas un ēnas saspēlei.
VĒRTĒ: Evita Zavadska Latvijas Ainavu arhitektu asociācija
Jaunbūve spēlē nozīmīgu lomu apkārtējā pilsētvidē, veidojot Pārdaugavas siluetu. Jaunās daudzstāvu dzīvojamās ēkas forma un mērogs iekļaujas vienotajā Pārdaugavas pilsētbūvnieciskajā situācijā. Veiksmīgi veidots telpiskais risinājums sasaistē ar līdzās esošo zili zaļo pilsētas infrastruktūru, tai skaitā ūdens un Uzvaras parka tuvumu.
Ierodoties objektā, pirmais, kas piesaista uzmanību, ir atvērtā ieejas telpa ar galveno akcentu – saglabātu ozolu. Jūtama autoru pietāte pret esošo vidi un lielajiem kokiem. Teritorijas labiekārtojums aicina turpināt un izzināt telpu. Rodas vēlme nesteigties un uzkavēties ilgāk, pabaudot skatus uz Vecrīgu pāri Daugavai, laivu piestātni un uz Āgenskalna līci. Atvērtā ūdensmalas promenāde veidota nesteidzīgām pastaigām gan iedzīvotājiem, gan garāmgājējiem un dabas mīļotājiem. Plašie rožu stādījumi ap ēku rada telpas noslēpumainību, pasargājot no skatieniem privāto terašu lietotājus. Augu sortiments izvēlēts atbilstošs ārtelpai gar ūdensmalu, radot parka sajūtu.
Segumu materiālu un labiekārtojuma elementu proporcijas, forma un toņi savstarpēji saskaņoti ar ēkas fasādi, kas liecina par veiksmīgu arhitekta, ainavu arhitekta un būvnieka sadarbību. Nodrošināta vides pieejamība ar kvalitatīvu betona bruģakmens un šķelta akmens segumu. Seguma tonalitāte un lielos, ritmiskos laukumos veidoti krūmu stādījumi ļauj izcelties ēkai un to papildina.
Pozitīvi vērtējama, blakus teritorijas bijušā būvlaukuma revitalizācija. Pirms pārējo ēku būvniecības, izmantojot pagaidu risinājumu, radīts plašs ekoloģiskais sajūtu dārzs – dabīga pļava. Stādīti piemēroti augi, kas neprasa lielu kopšanu un ko paredzēts pārstādīt pārējās būvniecības kārtās. Pļautās takas vedina pastaigāties, izskrieties un izzināt pļavas augus.
Patīkami, ka no terasēm paveras brīnišķīgi panorāmas skati, it sevišķi no augšējā stāva.
Lielisks pārsteigums ir ekstensīvā jumta dārza risinājums, kas gan nav ekspluatējams, bet atstāts tehniskajām vajadzībām. Jumta stādījumi ar Latvijas savvaļas augiem veidoti kastēs pa iekšpagalma perimetru. Skatā no zemes līmeņa augi no augšas nolūkojas uz iekšpagalmā ienākošajiem.
Radīta mājīga, daudzfunkcionāla dzīvojamā vide.
VĒRTĒ: Mārtiņš Žvīgurs Latvijas Ilgtspējīgas būvniecības padome
Šajā gadījumā ir runa par jaunbūvi faktiski pašā Rīgas centrā, Pārdaugavas pusē, Daugavas krastā, daļēji degradētā teritorijā. Jāpiemin, ka šobrīd konkrētajai ēkai ir piekļūšanas ierobežojumi. Tas, no pilsētvides viedokļa, zināmā mērā ir vērtējams negatīvi, savukārt turienes iedzīvotājiem tas ir pluss, jo veidojas tāda kā nošķirtības izjūta pašā pilsētas centrā. Tā kā šim attīstītājam pieder vēl 4 hektāri piegulošās teritorijas, jāskatās, kā kopumā projekts tiks attīstīts nākotnē – vai tā tiks veidota kā ierobežotas piekļuves vide vai ne, jo atrašanās vieta ir vērtējama kā visnotaļ ekskluzīva.
Projektā ir realizēti šādi ilgtspēju apliecinoši risinājumi:
• Izveidota 2 līmeņu pazemes stāvvieta. Pēc būtības tas nav nekas īpašs, bet pieminēšanas vērts ir fakts, ka attīstītājs piedāvā iegādāties t.s. ģimenes stāvvietas – viena aiz otras secīgi novietotas stāvvietas, kas īpašniekam liek ļoti pārdomāti izmantot personīgo transportu.
• Pasūtītājam piederošajā piegulošajā zemesgabalā ir iekopta pastaigu vieta, kas atgādina dabīgu pļavu.
• Pēc attīstītāja teiktā, dienvidu fasādē ir izmantots speciāls stiklojums, kas atstaro infrasarkano starojumu, t.i. – tiek samazināts telpu pārkaršanas risks (kas mūsdienās kļūst par arvien lielāku problēmu) un nepieciešamība pēc dzesēšanas jaudām.
• Katrā dzīvoklī ir izbūvēta atsevišķa ventilācijas sistēma, kas ir nodrošināta ar modernu, efektīvu un kvalitatīvu gaisa apstrādes iekārtu, respektīvi – katra dzīvokļa iemītnieki var regulēt mikroklimatu atbilstoši savām vēlmēm.
• Katrs dzīvoklis ir aprīkots ar modernu ēkas (dzīvokļa) vadības sistēmu, kas ir par pamatu atbilstoša līmeņa komforta nodrošināšanai ekskluzīvajos mājokļos.
Kopumā vērtējot, objekts ir kvalitatīvs un atbilst ilgtspējības principiem, kam par pamatu ir augstas pasūtītāja prasības funkcionalitātei un kvalitātei.
DAUDZDZĪVOKĻU ĒKA A. ČAKA IELĀ 134
Pasūtītājs: UAB “Litana ir Ko” (no 2016. gada),
SIA “R. Evolution Properties” (līdz 2009. gadam)
Būvētājs: SIA “Baltic Construction Alliance” (no 2016. gada),
SIA “PBLC” (līdz 2009. gadam)
Autori: arhitekti: Uģis Zābers, Līga Saulespurēna;
#Jaunbūve #Daudzdzīvokļu nami #Daudzstāvu #Mājoklis #Arhitektūra
#Kvartāls #Fasāde #Komplekss #Ārtelpa
VĒRTĒ: Jānis Lejnieks biedrība Icomos Latvia
“Aizkulises” – jau ēkas nosaukums norāda uz tās fasādes oriģinalitāti. Arhitekts atzīst, ka iedvesmu smēlies operas izrādē, un izmeklētā mozaīkas apdare tumši sarkanā gammā ir piešķīrusi objektam unikalitāti, ko pasūtītājs nav kavējies izmantot ēkas mārketingam. Noapaļoti un neregulāras formas stūri, kurus veido “salocītā” fasāde un lodžijas, kas gan padara sarežģītāku kāpņu telpas izgaismojumu, ir savdabīga bijušo izjūtu restaurācija, jo atgādina vienu no jūgendstila laikmeta Rīgas īres namu īpašībām – noslēpumainību jeb iracionalitāti. Iespējams, “Aizkulises” ir Alberta ielas Eizenšteina arhitektūras inkarnācija.
Dzīvokļu plānojums ir kvalitatīvs, un telpu platības ir analogas jaunajiem projektiem, bet to saturiskais piepildījums ir bagātāks. Atbilstoši mūsdienu prasībām dzīvokļos nav virtuves, ir tikai virtuves niša vai stūris dzīvojamā telpā.
“Aizkulises” ir pelnījušas Gada balvu, jo dažviet degradētajā Rīgas centra perifērijas Grīziņkalna apkaimē ēka ienes tikai centrā sastopamo arhitektūras kā mākslas izpratni.
DZĪVOJAMĀ ĒKA TALLINAS IELĀ 65
Projektētājs: SIA “Projektēšanas birojs A.I.D.E.”
Pasūtītājs: SIA “Tallinas 65”
Būvētājs: SIA “AM Būvvadība”, SIA ”PRO DEV”
Autori: arhitekti Jānis Rinkevičs, Elīna Znotēna, Skaidrīte Kassaliete, Uldis Logins, būvuzraugs Ingus Leja-Krūmiņš, SIA “Fabrum”
#Atjaunošana #Pārbūve #Daudzdzīvokļu nami #Daudzstāvu
#Mājoklis #Piebūve #Lifts #Kāpnes #Mantojums
VĒRTĒ: Juris Monvīds Skalbergs Latvijas Arhitektu savienība
Ēka būvēta 1902. gadā, un tagad objektā veikta pilnīga rekonstrukcija un arī daļēja restaurācija. Koptēlā saglabāts vēsturiskās dzīvokļu ēkas noskaņojums. Jaunie dzīvokļu plānojumi atbilst šī laika principiem un vietējās sadzīves un ģimeniskās kultūras prasībām. Objekts papildināts ar ērtu kāpņu telpu un liftu. Fasādes saglabā iepriekšējo arhitektonisko veidolu un tur esošās detaļas. Krāsojums harmonisks un tonāli veiksmīgs. Ielas fasādē paredzēts nakts izgaismojums. Tā kā ēka atrodas Tallinas ielas perimetrālajā apbūvē, aktuālas ir īrnieku automašīnu stāvvietas. Tās paredzētas samērā plašajā pagalmā. Daļa pagalma atvēlēta bērnu rotaļām un apzaļumojumam.
Objekts vērtējams kā kvalitatīvs darbs Rīgas vēsturiskā dzīvojamā fonda atjaunošanā. Apsveicams arhitekta, būvnieka un ēkas īpašnieka kopdarbs.
VĒRTĒ: Edgars Bērziņš Latvijas Arhitektu savienība
Objekts ļoti atzinīgi vērtējams pēc ilgtspējas kritērija, kas izpaužas attīstītāja izpratnē gan par pilsētas mājokļu tirgus integrētu attīstību, gan par pieeju kultūrvēsturiskā mantojuma laikmetīgā saglabāšanā attīstības kontekstā. Saglabājot īres nama statusu un profesionāli veiksmīgi transformējot nama funkcionālo risinājumu, atbilstošu paaugstinātām mūsdienu prasībām (vides pieejamība, energoefektivitāte, augsts komforta līmenis), attīstītājam, projektētājam un būvniekam izdevies radīt objektu, kas atzīstams par izcilu paraugu tik ļoti pietrūkstošajā pilsētas mājokļu īres namu segmentā un it īpaši Rīgas vēsturiskajā centrā.
Objekts noteikti ir atzinības vērts, vismaz savā kategorijā.
(Ēka saņēmusi atzinību – Latvijas Būvniecības gada balvu 2018)
VĒRTĒ: Ilmārs Leikums Latvijas Būvinženieru savienība
Skatoties uz rezultātu, ir grūti iztēloties, kā šī par īres namu pārbūvētā ēka Tallinas ielā izskatījās pirms tam. Par paveikto uzklausot attīstītāju, kas pārstāv Skandināvijas investorus, un būvniecības dalībniekus, ir skaidrs, ka ēka ir pārdzimusi un ieguvusi jaunu elpu.
Precīza ieceres un mērķu formulēšana vienmēr ir sarežģīts un dažkārt arī nepatīkamu pārsteigumu pilns process, it sevišķi, ja runa ir par atjaunošanu, pārbūvi un restaurāciju.
Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis pirms pārbūves bija bez pamatkomunikācijām, bet tā konstrukcijas bija tehniski neapmierinošā stāvoklī (daļai pamatu apakšā atrodas kūdras slānis, tāpēc ēka bija nevienmērīgi nosēdusies, plaisājusi, grīdu augstuma starpība vienā stāvā bija vairāk nekā 20 cm, starpstāvu pārsegumi bija stipri bojāti). Taču nozīmīgākais attīstītāju lēmums bija no vēsturiskās ēkas izņemt ārā kāpņu telpu, tādējādi radot priekšnoteikumus kardinālai dzīvokļu plānojuma maiņai vēsturiskajā apjomā, bet pret iekšpagalmu piebūvēt jaunu kāpņu telpu ar liftu. Šis lēmums radīja lielākas būvdarbu izmaksas, nekā, iespējams, tika plānots sākotnēji, taču ilgtermiņā, neapšaubāmi, tas atspoguļosies īrnieku vēlmē dzīvot šajā mājīgajā vidē un būtiski cels īpašuma vērtību.
Rezultātā vecais, pēc minimālisma principiem pagājušā gadsimta sākumā izveidotais stāvu plānojums ir pārbūvēts par mūsdienu un pasūtītāja prasībām atbilstošu ēku, ierīkota arī ūdensapgāde, sadzīves kanalizācija un autonoma gāzes apgāde. Pienesums īpašumam ir divu vēsturisko krāšņu atjaunošana.
Mierīgie zilgani pelēcīgie toņi, tīkamā dzīvokļu numerācija plašajos koplietošanas telpu stāvos rada piederības izjūtu mājai kopumā, nevis tikai konkrētam dzīvoklim. Ar stiklotajiem kāpņu telpas fasāžu risinājumiem ēka vizuāli savienota ar pagalmu, savukārt stāvu koplietošanas telpas iekšpusē veidotas gaišas.
Ekonomiski pamatoti ir arī individuālie gāzes apkures katli katrā dzīvoklī un atsevišķi koplietošanas zonā, radot iespēju efektīvi, caurskatāmi uzskaitīt komunālos tēriņus un nodrošināt godīgu apsaimniekošanu.
Fasāžu atjaunošana, veco palīgēku nojaukšana, iekšpagalma labiekārtošana un žogu un brandmūru apdare pa perimetru, pieskaņojoties mājas toņiem, rada šai vietai patīkamu šarmu. Atzīstami, ka liela daļa iekšpagalma brīvās teritorijas ir atdota zaļajai zonai un bērnu laukumam, autostāvvietām no teritorijas atvēlot tikai mazliet vairāk par pusi.
Augstu vērtējama ir attīstītāja adekvātā faktiskās situācijas izvērtēšana pirms pārbūves, ilgtspējīgu uzdevumu noteikšana būvniekiem, kā arī atbildība ēkas pārbūvē.
VĒRTĒ: Gints Miķelsons Latvijas Ilgtspējīgas būvniecības padome
Lielisks piemērs tam, kā efektīvi un eleganti atjaunot klasisku simtgadīgu vidēja izmēra daudzdzīvokļu ēku, arhitektūras pieminekli Rīgas tuvajā centrā. Ēkas arhitektūra ir saglabāta un uzlabota ļoti eleganti, un funkcionālais plānojums ir būtiski uzlabots, saglabāts vēsturiskā dizaina stils, bet iegūtas mūsdienīgas funkcijas, piemēram, izveidojot jaunu kāpņu un lifta telpu uz iekšpagalma rēķina. Arī ēkas puspagraba telpas tagad ir izmantotas kā tehniskās telpas. Ķieģeļu fasāde ir veiksmīgi restaurēta un rekonstruēta, saglabājot vēsturisko stilu un piešķirot modernas krāsas un gaismu efektus, kā arī iegūstot jaunus energoefektivitātes rādītājus.
18 dzīvokļu plānojums ir pārdomāts, lai arī telpas ir mazas, tomēr funkcionāli izvietotas ļoti ērti, izveidoti dažādi sienas skapji. Telpas ir gaišas, daudz dienasgaismas, un izmantots daudz gaišu toņu, uzturēties tajās ir patīkami un komfortabli. Interjerā izmantots daudz koka elementu, durvis un logi ir eleganti, iebūvētās mēbeles, patīkami, ka liela daļa no tām ražotas Latvijā. Kopumā interjers ir arhitektoniski pārdomāts, stilīgs un ļoti labs būvniecības izpildījums. Kāpņu telpa ir plaša, gaiša, tīra un patīkama, tajā izvietoti telpaugi.
Ēka ir energoefektīvāka nekā līdz šim, jo tagad ir pieslēgta gāzes apkurei un siltuma zudumi ir mazāki. Dažos dzīvokļos ir restaurētas podiņu krāsnis, kas tagad pārtapušas par elegantiem kamīniem. Ēka ir pieslēgta visām pilsētas komunikācijām (ūdens, kanalizācija, sakari).
Viens no objekta veiksmes stāstiem ir iekšpagalms, kas ir iztīrīts no mazvērtīgās apbūves. Apjomu nepalielināšana un lieka neaizbūvēšana ļauj saules gaismai pilnībā izgaismot pagalmu, tādējādi iekšpagalms kalpo par daudzdzīvokļu ēku sociālās dzīves centru. Tā teritorija ir slēgta, klusa, zaļa, un ir pietiekami labi sabalansētas autostāvvietas ar apstādījumiem un bērnu laukumu. Tuvumā ir sabiedriskais transports un visi pilsētas labumi.
Saimnieks ir pacenties ēku rekonstruēt tā, lai pašam tajā būtu patīkami un mājīgi dzīvot. Cerams, tagad apkārtējo ēku īpašniekiem būs papildu motivācija renovēt savus īpašumus. Īres dzīvokļi var kalpot kā īstermiņa vai ilgtermiņa risinājums jauniem profesionāļiem, jaunām ģimenēm un ārzemniekiem uz laiku. Rūpīgi apsaimniekota ēka un tās vide ir patīkama ikvienam Rīgas iedzīvotājam. Ēka un tās īpašnieks pārliecina – tā tiks uzturēta kvalitatīvi ilgtermiņā, un gūtā pieredze tiks pārizmantota citos Rīgas nekustamā īpašuma rekonstrukcijas projektos.
Rezumējot – šī ēka ir labs ilgtspējīgas domāšanas, projektēšanas un būvniecības piemērs, kur iespēju robežās ir maksimāli padomāts par objekta ietekmi uz vidi, tā lietotājiem un būves resursu efektivitāti.
DZĪVOJAMO UN SABIEDRISKO ĒKU KOMPLEKSS KUPRIČU IELĀ 1A (PIRMĀ KĀRTA)
Projektētājs: SIA “Arhis Arhitekti”, SIA “MARK Arhitekti”
Pasūtītājs: SIA “AFI Investments”
Autori: arhitekti Andris Kronbergs, Raimonds Saulītis, Jānis Sauka, Agate Eniņa, Andris Austriņš, konsultanti “ARC4G Ltd.”, Dani Moran; teritorijas daļa: “Labie Koki projekti”, Indra Ledaine-Vītoliņa, Vineta Strauta; ceļu daļa: “BRD Projekts”, Jānis Bidzāns. Būvkonstrukciju projekts: “Būve un forma”, Māris Grāvītis, Inese Survilo; mehāniskās inženiersistēmas: “Būve un forma”, elektroapgāde un vājstrāvas tīkli: “Daina EL”
#Jaunbūve #Daudzdzīvokļu nami #Daudzstāvu #Mājoklis #Kvartāls
#Arhitektūra #Ainava #Ārtelpa #Komplekss
VĒRTĒ: Lolita Sarma Rīgas pilsētas būvvalde
Aizsākums vērienīgam (10 ha) dzīvojamo un sabiedrisko ēku kompleksa projektam ar programmu, kas pielīdzināma padomju laika lielizmēra dzīvojamo māju rajoniem. Ar detālplānojumu noteiktajā būvniecības īstenošanas kārtībā realizēta otrā no 10 kārtām – divas piecstāvu dzīvojamās ēkas ar funkcionāli nepieciešamo infrastruktūru.
Apbūves iecere kopumā un realizētā daļa izceļas ar proporcionāli lielo teritorijas īpatsvaru publiskās ārtelpas attīstībai: centrālo iekškvartāla ielu ar ozolu aleju, ar reljefa paaugstinājumiem un apstādījumu palīdzību nodalītas dažādas funkcionālās atpūtas zonas – apstādījumu josla pa perimetru ar aktīvās atpūtas iespējām arī apkārtnes iedzīvotājiem (gājējiem, skrējējiem, riteņotājiem) un soliņiem atpūtas brīdim; rotaļu zona, tostarp uzkalniņi paredzēti arī bērnu ziemas sezonas aktivitātēm; iekšpagalmu atpūtas zona mazākiem bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. Funkcionālai orientācijai – dažādie ieseguma materiāli apvienotās satiksmes telpā.
Katrā ēkā ir 2 lifti, kas īpaši uzrunās vecāka gadagājuma lietotājus. Plašs vestibils, kur var sapulcēties mājas iedzīvotāji. Cokolstāvā katram dzīvoklim gaiši krāsotas palīgtelpas–noliktavas, un, protams, katram dzīvoklim piekritīga ārtelpa.
Pārdomāta, kvalitatīvi izveidota, mūsdienu prasībām atbilstoša dzīvojamā vide pilsētniekam, īpaši ģimenēm ar bērniem. Labs arguments nemeklēt mājokli Pierīgā.
VĒRTĒ: Evita Zavadska Latvijas Ainavu arhitektu asociācija
Ierodoties objektā, kur pašlaik jau ir divas dzīvojamās ēkas ar iekšpagalmu un notiek nākamo būvniecība, uzreiz jūtams saskaņots ainavu veidotāju pieskāriens. Objekta arhitektoniskais un telpiskais risinājums liecina par veiksmīgu arhitekta, ainavu arhitekta un attīstītāja sadarbību.
Uzmanība pievēršama ne tikai uzbūvētajām ēkām, bet skatāma visa iecere kopumā. Šajā kompleksā savu dzimšanu gaida vēl vairākas dzīvojamās un sabiedriskās funkcijas ēkas, kas nākotnē veidos kompleksu ar vienotu labiekārtojuma struktūru. Komplekss nākotnē aizpildīs Rīgas perifērijas dzīvojamo rajonu. Autori savu vīziju lieliski iztestējuši ar maketa palīdzību. Stāsts par ābelēm, ozoliem, vītoliem un kalniem vijas cauri visam iecerētajam kompleksam, nākotnē papildinot ar plašām rekreācijas telpām, sporta un bērnu laukumiem. Kompleksu plānots savienot ar ozolu aleju – mugurkaulu, no kuras izriet pievadceļi un virszemes autostāvvietas pie ēkām, atstājot iekšpagalmu brīvu no transporta.
Daļa ieceres redzama jau šodien – alejas sākumposms, publiski atvērtā telpa, caur kuru vijas asfalta celiņš, un daļēji publiskais iekšpagalms, kas vizuāli nodalīts ar reljefu un stādījumiem. Publiskā ārtelpa piemērota ne tikai iedzīvotājiem un jaunajām ģimenēm, bet arī apkaimes iemītniekiem.
Pašlaik realizētā ārtelpa veidota saskaņā ar ēku arhitektūru, kas drīzāk to papildina un rada skaidru, nolasāmu vidi. Pagalms vēl gaida savu aktīvo lietotāju un bērnu dipoņu – rotaļas zālienā, šļūkšanu pa izveidotajiem kalniņiem, skrituļošanu, izbraucienus ar velosipēdiem un ne tikai.
Radīta kvalitatīva dzīvojamā vide ar mūsdienīgām atpūtas un brīvā laika pavadīšanas vietām. Teritorijā detalizēta segumu materialitāte un stādījumi, kas aptver iekšpagalmu un nodala publisko telpu. Veiksmīgi ieintegrēts reljefs un stādījumi, kas nodala funkcionālās telpas, bet vienlaikus sapludina iekšpagalmu ar piebraucamo telpu. Dzīvokļi un terases izvietotas tā, lai pēc vajadzības varētu pārredzēt apkārtni – iekšpagalmu un telpu starp ēkām. Kompleksam piemīt potenciāls kļūt par sociāli nozīmīgu apkaimes vietu.
MAZSTĀVU DZĪVOKĻU ĒKA ALTONAVAS IELĀ 2
Būvētājs: “Communicatio Baltic OU”, SIA “RB&B”,
SIA “Balustrāde” un SIA ”Kļavas EK”
Autori: arhitekti Laimdota Bitaite, Bruno Bitaitis, Baiba Riekstiņa. Detaļu izstrāde: Ieva Rietuma. Krāsu risinājums: Anda Bela. Būvkonstrukcijas: Lillija Gabinska
#Pārbūve #Atjaunošana #Daudzdzīvokļu#Mājoklis #Pārdaugava
VĒRTĒ: Kristaps Ceplis biedrība Zaļās mājas
Dzīvokļu īres tirgus Rīgā šobrīd sit augstu vilni, un šīs nišas piedāvājumu patlaban var ļoti labi salīdzināt, izvēloties pēc visdažādākajiem parametriem. Daudzdzīvokļu māja Altonavas ielā 2 it kā ir kārtējais īres dzīvokļu komplekss, bet, viesojoties klātienē, projekts raisa ļoti patīkamas emocijas. Manuprāt, projekta autori ir veiksmīgi atraduši mijiedarbību starp seno un mūsdienīgo, radot 21. gadsimtam atbilstošu dzīves telpu, kurā spēcīgi ir jūtama vēstures elpa (labā nozīmē). Par ielas fasādes pusi īpaši jautājumi nerodas, bet zināms izaicinājums bija pagalma fasāde, kura ieguvusi jaunu piebūvi lifta ierīkošanai un kāpņu telpas izveidei. Jāatzīst, ka piebūve teicami iekļaujas ēkas kopējā veidolā un nerada svešķermeņa izjūtu.
Tikai vārdiski aprakstot objektu, nomācoši būtu apskatīt tā krāsu, jo visos līmeņos dominē pelēkais. Tiesa, skatot šo atturīgo krāsojumu dzīvē, nevienā mirklī nepārņem sliktas izjūtas – jā, nams nav jautri daudzkrāsains, tas zināmā mērā ir pat nemanāms, bet šai ēkai un tās funkcijām krāsojums ir ļoti atbilstošs. Cienījams solis no īpašnieka bijis trīs seno krāšņu restaurācija un pārbūve par kamīniem. Kā atzīst pats saimnieks, seno apkures sistēmu remonts noteikti nav bijis ekonomiski pamatots.
Divējādas pārdomas rada pagalma iekārtojums – tas ir tikpat askētisks kā pati ēka un pilda galvenokārt stāvlaukuma funkciju. Pagalmā ir neliels bērnu laukums, kura apjoms ar pašreizējo Rīgas publisko bērnu laukumu daudzumu, manuprāt, ir pietiekams.
Kā neizmantotā iespēja būtu atzīmējama pagalma mūra sēta. Tā varētu būt veiksmīgi apaudzēta ar vīnogulājiem vai līdzīgiem vīteņaugiem, kas dotu kompleksam mājīgāku noskaņu.
VĒRTĒ: Jānis Lejnieks biedrība Icomos Latvia
Divstāvu īres nams, celts koka karkasa konstrukcijās, ir ievērojami pārveidots. Jāatzīmē, un to atzīst gan pasūtītāja, gan projektētāja pārstāvji, ka mansarda stāva izbūve ir bijusi nepieciešama vairāk ekonomisku, nevis arhitektonisku apsvērumu dēļ. Jautājums – cik tajā veiksmīgi ir integrēts vecās ēkas atiks ar centrālo frontonu, kas šķiet iespiests jaunajā jumta formā. Koplietošanas telpas atjaunotas lietpratīgi un gaumīgi. Patīkama detaļa ir virsgaisma kāpņu telpā. Pagalms, kuru veido betona ķieģeļu bruģis, un tā labiekārtojums gan varēja būt izdomas bagātāks, tam pietrūkst Pārdaugavai raksturīgā mazā mēroga, ko varētu piešķirt kāda mazā arhitektūras forma.
Visvairāk uzteicams ir pats mājas atjaunošanas fakts, jo Rīgas nomales apkaimēs ir simtiem, ja ne tūkstošiem simtgadīgu mazstāvu daudzdzīvokļu māju, kuras pamazām degradējas un tiks nojauktas, ja vien neatradīsies tālredzīgi investori, viedi arhitekti, prasmīgi būvnieki un apsaimniekotāji, kas spēs atjaunot īres dzīvokļu prestižu.
VĒRTĒ: Juris Monvīds Skalbergs Latvijas Arhitektu savienība
Altonavas ielas dzīvojamās mājas pārbūve, rekonstrukcija un atjaunošana vērtējama kā lietderīga vecā vēsturiskā Rīgas dzīvojamā fonda atjaunošana jaunā, laikmetīgām prasībām atbilstošā kvalitātē. Vecajā ēkā tika veikta dzīvokļu pārbūve, modernizācija, un apjoms tika papildināts ar jaunu jumta stāvu.
Pret 2. stāva dzīvokļu plānojuma risinājumu nav iebildumu, toties 3. stāva jumta izbūve ir visai neparasta. Abi 4 istabu dzīvokļi realizēti ar 31 m² dzīvojamo telpu, pie kuras tieši bloķējas 3 istabas. Pie ieejas dzīvoklī lielā istabā izvietota virtuves aprīkojuma lete, tādējādi akcentējot šīs telpas raksturu kā virtuvi.
Savādi, ka galvenā ieeja ēkā, kas vēsturiski bijusi no Altonavas ielas, tagad reducēta kā ieeja uz nelielu dzīvoklīti. Ieeja uz dzīvokļiem un kāpņu telpu pārcelta pagalma pusē.
Pagalma teritorija izmantota īrnieku autotransporta izvietošanai. Neparasts ir pagalma apzaļumošanas risinājums, kurā galvenokārt izmantotas aptuveni 100 blīvi sastādītas tūjas.
Objekta fasādēs vērojamas arī neparastas arhitektoniskas detaļas: stilistiski svešas margas jumta stāva logu priekšā un liektais jumtiņš virs pagalma ieejas.
Neskatoties uz pieminētajiem trūkumiem un nepilnībām, paveikts ievērojams darbs ēkas atjaunošanā un vides sakārtošanā – nams sācis savu otro mūžu.
VĒRTĒ: Inese Aizstrauta Latvijas Būvinženieru savienība
Katram arhitektūras vērotājam ir kāda vieta, kurā justies kā mājās. Man tāda ir Pārdaugava. Tā ir Rīgas koka arhitektūras pērle. Gadiem ritot, vēsturiskās koka ēkas ir saglabājušās kā vientuļas salas starp vēlākos gados būvētiem mūra daudzdzīvokļu namiem. Šī ēka ir pārveidota, saglabājot mantojumu un šai vietai raksturīgās izjūtas, kā arī radot mūsdienīgu arhitektūru autentiskā vidē. Un tā ir ne tikai nostalģija, bet arī vēlme dzīvot pilsētvidē, kas raksturīga konkrētajai apkaimei. Atjaunotā dzīvojamā māja Altonavas ielā 2 ir viena no tām ēkām, kas kļuvusi vērtīga un novērtēta. Pārdaugavas šarms meklējams tieši koka arhitektūrā kā pašvērtībā.
1907. gadā celtais un gadu gaitā visai nolaistais divstāvu apjoma nams pretī vēsturiskajai Torņkalna pērlei Blokmuižai ir atdzimis kā 20. gadsimta sākuma Rīgai vizuāli raksturīga dzīvojamā māja ar 7 plašiem īres dzīvokļiem. Nepieciešamība saglabāt Rīgas vērtību un identitāti izrādījusies svarīgāka par vienkāršotu attīstības izpratni. Varbūt vēsturiskās arhitektūras pētnieki neizteiks komplimentu autoriem par stāvu skaita palielināšanu, bet nama īpašnieks kopā ar arhitektiem ir domājuši arī par ekonomisko aspektu. Tas ir būtisks un respektējams faktors, jo ēkas atjaunošana prasa lielākus resursus nekā jaunas būvniecība.
Namam trīs stāvi un plašs pagrabs, platība – 558 m². Sākotnējā projekta autors ir būvmeistars Jānis Alksnis. Interesanti, ka vēsturiskajā projektā skaņoti vairāki grezni fasāžu risinājumi, bet realizētais jumta frontona izskats risināts vēl citādi. Pārbūvē ir atjaunota šī vēsturiskā detaļa, integrējot to mansarda tipa jumta formā, kas sastopama šajā Torņkalna pusē.
Te vecā koka ēka ir kļuvusi vērtīga, jo novērtēta. Saule tuvāk, zaļuma vairāk, kaimiņi pazīstami, un bērni var spēlēties savā pagalmā. Vērtība sākas tur, kur vecais ir īsts un komforts ļauj senatni izbaudīt ne tikai arhitektūras vēstures cienītājiem.
Mūsdienu daudzdzīvokļu īres namu realizētāji vairāk strādā uz biznesa klientu, bet mazāk domā par ģimenēm ar bērniem. Ieejot šajā pagalmā, no mājas iznāk māmiņa ar bērna ratiņiem, un ir redzams – dzīve turpinās.
Ģimenes ar bērniem ļoti novērtē koplietojamo pagrabu, kur katra ģimene var izvietot dzīvē un ikdienā nepieciešamās nesezonas lietas – ratiņus, ragavas, velosipēdus, slēpes.
Laika gaitā tika aizbūvēta sākotnējā caurbrauktuve ēkas apjomā, tāpēc piekļuvi pagalmam ir izdevies nodrošināt, tikai ar kaimiņu zemesgabala īpašniekiem vienojoties par servitūta ceļa nodibināšanu. Šķiet, šodienas tiesiskās attiecības ar kaimiņu zemesgabala īpašniekiem projekta realizētājiem sagādājušas lielas raizes.
Savukārt atjaunotās koka apdares detaļu izstrāde ir balstīta uz Jāņa Alkšņa sākotnējā projekta skicēm, tās salāgojot ar mūsdienīgāku krāsu un detaļu estētiku, kā arī domājot par veiksmīgu dzīvojamās ēkas integrāciju esošajā apbūvē.
Īpašnieku entuziasms un ticība tam, ka izdosies atjaunot māju, kurai jau pirms pieciem gadiem būvvalde izdeva nojaukšanas atļauju, ir uzslavas vērta. Šis ir labās prakses piemērs, no kura ir vērts mācīties.
VĒJA BARJERA RĪGAS BRĪVOSTĀ
Pasūtītājs: Rīgas brīvostas pārvalde
Būvētājs: Piegādātāju apvienība “ACB8” –
vadošais partneris AS “A.C.B.” un SIA “8 CBR”
Autori: būvuzraugs Oskars Veidemanis, Edgars Pauls, SIA “Rīgas brīvostas flote”, projektētāji konstruktori Viktors Rautmanis, Rita Šteina, AS “Ceļuprojekts”. Atbildīgais būvdarbu vadītājs Andris Miezis. Galvenie darbuzņēmēji: AS “LNK Industries”, SIA “Tilts”
#Jaunbūve #Inženierbūve #Darbs #Osta #Krievu sala
VĒRTĒ: Edgars Bērziņš Latvijas Arhitektu savienība
Ir zināms, ka, vērtējot pilsētvides piesārņojumu Rīgā, viens no būtiskākajiem neatbilstošajiem rādītājiem atsevišķās pilsētas vietās ir gaisa piesārņojums ar putekļiem. Nav noslēpums, ka tam ir vairāki avoti, un ostas beramkravu termināļi ir viens no tiem. Tāpēc pilsētas vides aizsardzības pasākumu un ostas attīstības plānos gaisa kvalitātes uzlabošanas nolūkā tika iekļauta Andrejsalas ogļu termināļa pārcelšana uz ostas attīstības teritoriju Krievu salā.
Taču pārcelšana no vienas vietas uz otru uzlabotu piesārņojuma situāciju vienā vietā, bet ne pilsētā kopumā. Tāpēc, pirmkārt, putekļu žogs uzskatāms par paraugu nozīmīgu pilsētbūvniecisku pasākumu kompleksam risinājumam, kas īstenots ostas attīstības ietvaros. Otrkārt, tas uzskatāms par konkrētajā pilsētvidē integrētu vides aizsardzības objektu ar modernas tehnoloģijas lietojumu. Pilnībā novērtēt 23 m augstā un 2 km garā žoga efektivitāti vēl nevar, tomēr tā izveide atbilstoši plašam valdošo vēju sektoram kopā ar īstenotajiem tehnoloģiskajiem risinājumiem ļauj cerēt uz labiem rezultātiem.
Objekts jau ir ieguvis atzinību – Latvijas Būvniecības gada balvu 2018 – un kā ievērības cienīgs īstenotais projekts pilsētplānošanas jomā pelnījis, ka to izceļ Rīgas pilsētas arhitektūras sasniegumu skatē.
ANTROPOGĒNO SLODZI MAZINOŠA INFRASTRUKTŪRA DABAS PARKĀ “PIEJŪRA”
Pasūtītājs: Rīgas domes Pilsētas attīstības departaments
Būvētājs: Ceļu būves firma SIA „BINDERS”
Autori: ainavu arhitekte: Kintija Cirse. Ceļu projektētāji: Didzis Dāle, Mārcis Grieznis, Reinis Dumpis, SIA ”BM-projekts”. Ceļu inženieris: Jānis Lukša, SIA ”BM-projekts”. Būvdarbu vadītāji: Ingus Pētersons, Oskars Leibus, CBF SIA “Binders”.
* Projekts tika īstenots ar ERAF un LIFE programmas līdzfinansējumu, kā arī ar Rīgas pašvaldības atbalstu.
#Jaunbūve #Pārbūve #Dabas aizsardzība #Tūrisms #Rekreācija #Ainava #Ilgtspējība #Videe
VĒRTĒ: Kristaps Ceplis biedrība Zaļās mājas
Mangaļsala, līdzīgi kā citas Rīgas ostai piegulošās teritorijas, ilgu laiku bijusi nosacīti slēgta zona, un tās sakārtošana atbilstoši mūsdienu cilvēka prasībām ir lieliska apņemšanās, kas būtiski var uzlabot rīdzinieku un pilsētas viesu dzīves kvalitāti. Mangaļsalas objekta labiekārtošana ir paveikta neuzkrītoši un teicami. Dabas taka un paralēlie objekti lieliski iekļaujas ainavā, radot izjūtu, ka tā te ir bijis visu laiku un tā tam jābūt. Lieliski izskatās un funkcionē koka celiņš, kas aizvijas cauri izkoptai priežu audzei un kāpām. Objektā ļoti labi tiek izceltas Latvijas nacionālā būvmateriāla – koksnes – labās īpašības. Patiesībā ir grūti iztēloties, ka celiņš varētu būt veidots no kā cita, tas, pirmkārt, būtu dārgāk, otrkārt, apkārtējai videi destruktīvāk.
Pludmalē izvietotie metāla trenažieri šobrīd jau ir klasiska Latvijas liedagu sastāvdaļa, bet tie ir gana glīti un labi iekļaujas vidē. Cienījami atrisināta arī kāpu aizsardzība ar turpat no meža retināšanas iegūto nelielo priežu stumbriem – ir skaidri redzams, ka veidota mākslīga barjera, bet tā nav destruktīva, labi iekļaujas vidē, turklāt ir arī videi draudzīga. Priežu barjera izskatās daudz labāk nekā niedru žogi, kuriem paredzu arī īsāku mūžu.
Lai pilnvērtīgi izmantotu Mangaļsalas pludmales, noteikti vēl ir jāiegulda darbs autostāvvietu infrastruktūras uzlabošanā, jo projekta laikā izveidotās stāvvietas ir ērtas, bet to kapacitāte – nepietiekama.
Viennozīmīga neveiksme ir tualetes – vizuāli tās ir lielas un fundamentālas koka būves, bet praktiski nelietojamas, jo telpās trūkst apgaismojuma! Tualetei Mangaļsalas stāvlaukumā pa spraugām, kur fasāde savienojas ar jumtu, vēl ieplūst daudzmaz gaismas (vasarā dienas vidū), bet uz gājēju takas izvietotajā tualetē, kur apkārt ir koki, neredz praktiski neko, un vienīgais variants ir izmantot to ar atvērtām durvīm vai spīdināt bateriju... Attiecīgi apgaismes trūkums arī lielā mērā ir vainojams pie tā, ka tualetes ir netīras un atbaida cilvēkus, kas negatīvi ietekmē antropogēno slodzi uz kāpām...
VĒRTĒ: Evita Zavadska Latvijas Ainavu arhitektu asociācija
Dabas parks “Piejūra” pēdējā gadā piedzīvojis nelielas taktiskas izmaiņas, bet vienlaikus piekrastes apmeklētājiem tie ir vērā ņemami un dabiskajā vidē iekļāvīgi infrastruktūras papildinājumi. Labiekārtojums nodrošina ne tikai organizētu cilvēku plūsmas virzīšanu cauri jutīgai dabas teritorijai, bet arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un aizsardzību. Rūpīgāk iepazīstot teritorijas stāstu, vērojama veiksmīga dabas un iedzīvotāju, apmeklētāju interešu salāgošana, maksimāli neiejaucoties dabiskajā vidē, bet tajā pašā laikā cilvēku plūsmai ļaujot kontrolēti nokļūt līdz pludmalei. Izveidotais saslēgums ar jūru ir ļoti veiksmīgs no pilsētplānošanas viedokļa.
Papildinātais un antropogēno slodzi mazinošais infrastruktūras tīklojums starp apbūvi un pludmali ir nozīmīga dabas parka daļa Rīgā, kura sastāda aptuveni pusi paredzētā kopējā infrastruktūras tīklojuma visā parkā “Piejūra”. Tā teritorijā izbūvētas pastaigu takas, labiekārtojuma elementi, autostāvvietas un pārbūvēta kafejnīca.
Mangaļsalas un Vecāķu posmā izveidotas vairākas jaunas un pagarinātas esošās atpūtas takas. Kopējais labiekārtoto taku garums sasniedz aptuveni 2 km. Veidotās takas vērš uzmanību uz dabas vērtību saglabāšanu un izzināšanu, vērojot un ieklausoties apkārtnē. Trajektorijas izvēlētas, maksimāli respektējot augošos kokus un saglabājot biotopā esošās kritalas. Seguma un vertikālā plānojuma risinājums pieļauj izbraukšanu arī ar velosipēdu, cilvēkiem ar kustību traucējumiem un māmiņām ar ratiņiem. To platums ļauj ērti samainīties pretimnācējiem un pretimbraucējiem. Gar jauno Veselības taku izvietoti sporta un bērnu rotaļu elementi, kas samērā garo pastaigu taku veido atraktīvāku un interesantāku. Dažu taku galos pie pludmales izvietoti vingrošanas un rotaļu elementi, informācijas stendi, norādes, velosipēdu novietnes, soliņi un zviļņi. Gar esošajām un izbūvētajām takām Rītabuļļu–Daugavgrīvas–Mangaļu posmā uzstādīti labiekārtojuma elementi, kas ir būtisks priekšnoteikums dabas vērotāju un mīļotāju ērtībai.
Pozitīvi vērtējami Rītabuļļu–Mangaļu krasta posmā īstenotie kāpu preterozijas pasākumi, nodrošinot piekrastes biotopu atjaunošanu. Kāpu atjaunošanai un stiprināšanai pārmērīgas rekreācijas slodzes dēļ izveidoti žogi–sētas. Priekškāpas frontālajā daļā ierīkota pīta niedru sētiņa, bet atsevišķās vietās – eksperimentāli no priežu zariem pīti norobežojoši žoga posmi.
Mangaļsalā izbūvētas un labiekārtotas divas autostāvvietas. Tās funkcionāli aprīkotas ar labierīcībām, kas pieejamas cilvēkiem ar fiziskiem traucējumiem, velosipēdu novietnēm, satiksmi norobežojošiem elementiem, soliņiem un atkritumu urnām.
Pie Vecāķu pludmales kāpām pārbūvēta kafejnīca. No atvērtās terases otrā stāva iespējams baudīt plašu skatu uz jūru un pludmali, kas ir lieliska atpūtas un ainavas vērošanas vieta.
Šajā objektā ir veiksmīgi atrisināta cilvēku plūsmas organizēšana nepieciešamajos virzienos, kas rada ar dabu salāgotu emocionālu pārdzīvojumu.
Turpinot jau pirms sešiem gadiem aizsākto tradīciju, arī šogad Gada balvai Rīgas arhitektūrā nominēto objektu vērtēšanā tiks iesaistīta plašāka sabiedrība un ikviens interesents tiek aicināts iepazīties ar balvai izvirzītajiem objektiem un paust savu viedokli Rīgas arhitekta biroja Facebook kontā. Sabiedrības viedoklis ir nozīmīga pilsētas attīstības procesa sastāvdaļa, kā arī skates ietvaros tam ir sava atzinība un loma gala lēmuma pieņemšanā par būvi, kura pelnījusi saņemt 2018. gada balvu Rīgas arhitektūrā.
Gada balvai Rīgas arhitektūrā nominētos objektus aicināti vērtēt un par tiem diskutēt arī Rīgas pilsētas arhitekta kolēģijas locekļi, nozares eksperti, kā arī Rīgas domes deputāti, savukārt gala lēmumu par atzinībām un galveno – 2019. gada balvu Rīgas arhitektūrā – pieņems Rīgas pilsētas arhitekts septembra beigās, apkopojot atziņas no objektu apmeklējumiem ar žūrijas ekspertiem, kā arī ieklausoties nozares profesionāļu viedoklī un Rīgas iedzīvotāju atsauksmēs.
Balvai izvirzīto objektu izvērtēšana, žūrijas ekspertu komandai apmeklējot būves klātienes vizītēs, noritēja visas vasaras garumā. Kopā ar nozares ekspertiem tika meklēti un vērtēti labākie piemēri arhitektūras vērtību saglabāšanā, pilsētas dzīvojamās vides ilgtspējas nodrošināšanā, vēršot uzmanību uz būvju energoefektivitāti, vides pieejamību un universālā dizaina principu ievērošanu, vērtējot paveikto gan Rīgas vēsturiskajā centrā, gan apkaimēs un mikrorajonos, īpaši rūpīgi arī koka arhitektūras jomā. Arī šogad īpaša uzmanība tika pievērsta objektu intelektuālajam un ekonomiskajam pienesumam ne tikai Rīgas, bet visas Latvijas kontekstā.
2019. gada balvai Rīgas arhitektūrā izvirzītos objektus vērtē kompetenta žūrija: Latvijas Būvinženieru savienības pārstāvji Inese Aizstrauta un Ilmārs Leikums, biedrības “Zaļās mājas” pārstāvis Kristaps Ceplis, biedrības “Icomos Latvia” pārstāvis Jānis Lejnieks, Latvijas Ilgtspējīgas būvniecības padomes pārstāvji Gints Miķelsons un Mārtiņš Žvīgurs, biedrības “Latvijas Reģionālās arhitektūras akadēmija” pārstāvis Jānis Krastiņš, Rīgas pilsētas būvvaldes pārstāve Lolita Sarma, Latvijas Arhitektu savienības pārstāvji Renārs Putniņš, Edgars Bērziņš, Juris Skalbergs un Latvijas Ainavu arhitektu asociācijas pārstāve Evita Zavadska.
Arhitektūras sasniegumu skati organizē pašvaldības aģentūra „Rīgas pilsētas arhitekta birojs” sadarbībā ar Rīgas domes struktūrvienībām un partneriem. Dalībniekus – būves un to autorus – skatei varēja izvirzīt Rīgas pilsētas arhitekta birojs, valstiskās un nevalstiskās institūcijas un organizācijas, kā arī jebkura juridiska un fiziska persona. Skatei varēja izvirzīt 2018. gadā ekspluatācijā nodotās būves. Gada balva tiks piešķirta skatē par labāko atzītās būves autoram vai autoriem.
Atbilstoši tradīcijai Gada balva Rīgas arhitektūrā tiek pasniegta oktobra pirmajā pirmdienā – Pasaules Arhitektūras dienā, kas šogad tiks atzīmēta 7. oktobrī. Plānots, ka tradicionāli balva tiks pasniegta iepriekšējā gadā par labāko atzītajā būvē – Grand Poet Hotel by Semarah viesnīcā Raiņa bulvārī 5/6. Aizvadītajā gadā balva “Par paraugpiemēru vēsturisko ēku atjaunošanā un pārveidošanā, vairākus eklektisma stila īres namus Rīgas bulvāru ansamblī pārveidojot par laikmetīgu viesnīcu ar potenciālu publiski aktivizēt apkārtējo pilsētvidi” tika piešķirta tās autoriem: arhitektiem Jānim Nordem, Aijai Lismanei, Didzim Valciņam, Zanei Pastarei, Daigai Lēvaldei, autoruzraudzības vadītājam Oskaram Vēverim, arhitektam-tehniķim Atim Auziņam, interjera autoriem Jenny Ahlbäck un Rong Guan.
Lai izceltu un popularizētu sasniegumus Rīgas arhitektūrā, sekmējot kvalitatīvas pilsētvides attīstību, un apzinātu arhitektu veikumu, jaunāko objektu skate tiek organizēta kopš 2006. gada. Tās mērķis – rosināt profesionālu diskusiju par vērtībām pilsētas arhitektūrā un kritērijiem kvalitatīvas pilsētvides novērtēšanā un veicināt sabiedrības pieprasījumu pēc kvalitatīvas dzīves telpas, ar to vairojot sabiedrības izpratni un līdzdalību un veidojot pieprasījumu pēc kvalitatīviem pakalpojumiem arhitektūrā.
© Rīgas pašvaldības aģentūra - Rīgas pilsētas arhitekta birojs.