lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv fi da en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Latvijas vēja parki” elektroenerģiju varētu sākt ražot 2026.gadā – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Elza, Ilizana
Viņa pauda, ka 2026.gadā elektroenerģiju uzņēmums paredz sākt ražot pie pozitīva scenārija.
“Latvijas vēja parkiem” gada laikā ir jāspēj saražot 2,4 teravatstundas elektroenerģijas. Boreiko vērtējumā tam būs nepieciešamas no 100 līdz 120 turbīnām, kādas pašlaik piedāvā ražotāji šādiem mežu projektiem, tomēr vienlaikus nebūtu nepieciešams “skriet vilcienam pa priekšu” un no sākuma ir jāveic vēja mērījumi konkrētajās vietās. Tikai pēc tā varēs precīzi pateikt, cik un kādas turbīnas ir vajadzīgas.
Uzņēmuma valdes priekšsēdētāja atklāja, ka minētās turbīnas nebūs bāzētas vienuviet, jo, pirmkārt, neesot tik lielas vietas, lai visas turbīnas izvietotu kopā. Tāpat daudz ir atkarīgs no pieslēguma līnijām.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
“Mums ir 110 kilovoltu (kV) līnijas un ir 330 kV līnijas, pie kurām mēs varam savus parkus pieslēgt. Līnijām ir atšķirīgas izmaksas pieslēguma izveidei. Arī šis ir viens no kritiskiem elementiem, kas nosaka, cik turbīnu konkrētajā vietā ir ekonomiski pamatoti izvietot. Klāt, protams, nāk jau iepriekš minētie vides aspekti,” sacīja Boreiko.
Viņa atzīmēja, ka turbīnu iepirkumus, pēc pašreizējā grafika, plānots veikt 2024.gadā. Tomēr pirms tā ir jāveic vēl vairāki sagatavošanās darbi, piemēram, ietekmes uz vidi novērtējums, kas potenciāli varētu arī ievilkties konkrētās vietās, tādēļ netiek izslēgta iespēja iepirkumus arī nodalīt pa daļām.
Boreiko pauda, ka satraukumam par turbīnu piegādi nav pamata. Lielie ražotāji kompānijai apstiprinājuši, ka, lai arī interese par turbīnām ir augusi, turbīnas gada laikā joprojām var saražot. Lielā mērā tas ir saistīts ar to, ka gandrīz visās Eiropas valstīs vēja parku projektu attīstības cikls ir pietiekami ilgs – no diviem līdz pieciem gadiem. Līdz ar to arī ražotāji diezgan labi spēj prognozēt pasūtījuma apmērus, viņi gatavojas tam, ka pieprasījums būs lielāks.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Jau vēstīts, ka kompānija “Latvijas vēja parki” tika reģistrēta šogad 22.jūlijā. Kompānijas pamatkapitāls, pēc “Firmas.lv” datiem, ir divi miljoni eiro, un 80% uzņēmuma kapitāldaļu pieder “Latvenergo”, bet 20% – LVM.
Ministru kabinets šogad 21.jūnijā deva atļauju “Latvenergo” un LVM kopuzņēmuma dibināšanai, lai veidotu stratēģiskas nozīmes lielas jaudas vēja enerģijas parkus. Projekta mērķis ir sasniegt līdz 800 MW lielu jaudu vairākos lielos vēja parkos visā Latvijā, kas būs gandrīz tāda pati elektriskā jauda, kas tiek saražota Latvijas lielākajā hidroelektrostacijā (HES) – Pļaviņu HES.
Ministru kabinets šogad 22.februārī konceptuāli atbalstīja Ekonomikas ministrijas priekšlikumu veidot jaunus stratēģiskas nozīmes vēja enerģijas parkus uz valsts īpašumā esošas zemes, uzticot šī projekta izpildi “Latvenergo” un LVM dibinātajam kopuzņēmumam. Projekts tiks īstenots bez jebkādiem valsts atbalsta mehānismiem atbilstoši racionālam biznesa plānam, bet ne ar pārmērīgām atdeves prasībām.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
“Latvenergo” nodarbojas ar elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanu un tirdzniecību, kā arī ar dabasgāzes tirdzniecību un elektroenerģijas sadales pakalpojumu nodrošināšanu. “Latvenergo” pieder valstij, bet uzņēmuma obligācijas kotē biržas “Nasdaq Riga” parāda vērtspapīru sarakstā.
LVM vienīgais īpašnieks ir valsts, bet akciju turētāja – Zemkopības ministrija.
Lai 2023. gadā saņemtu eko – shēmas atbalstu, par augsnes apstrādes metodi jāinformē LAD
NVA piedāvā bezmaksas konsultācijas darba devējiem, kuri nodarbina vai plāno nodarbināt cilvēkus ar invaliditāti
Latvijā darbojas 220 sociālie uzņēmumi
Šogad darbā iekārtojušies teju 44 000 bezdarbnieku
Oktobrī notiks lauksaimniecības un mežsaimniecības tehnikas izstāde
Jelgavas pašvaldības grantu programmai pieteikušies 39 uzņēmumi
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.