lv en lv nl en lv lv sl lv en nl en lv lv lv de es lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv en lv lv en en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat lt lv lv lv lv lv lv eu lv en
Interesanti par iedzimto un iegūto imunitāti | Mammamuntetiem.lv
Jaunākie raksti Ziņas Grūtniecība Bērns Ģimene un attiecības Māja un dārzs Skaistums un veselība Svētki Receptes Viedokļi Žurnāli Video Viedā māja
Kad bērni slimo, bieži tiek piesaukts vārds imunitāte. Izšķir iedzimto un iegūto imunitāti. Kopā ar Rīgas veselības centra filiāles “Imanta” un Bērnu Klīniskās universitātes slimnīcas pediatri Marianu Rižikovu skaidrojam, kā tās darbojas mūsu bērnu veselības labā un kāpēc visvairāk ar dažādām vīrusu izraisītām saslimšanām slimo tieši mazi bērni.
Ja imūnsistēma mikrobus neatpazīst, un to koncentrācija apkārtējā vidē ir augsta, bērns var saslimt.
Raksts publicēts sadarbībā ar SIA "Rīgas veselības centrs"
Četri bērni – tas mūsdienās nav daudz! Sirsnīga saruna ar aktieri Kasparu Znotiņu
Noskaties pats un parādi bērniem jauno multenīti "Kā rodas bērni"
Ikdienas rūpes posta attiecības. Vai vajag mīlēties, ja negribas?
Imūno sistēmu var salīdzināt ar militāru struktūru: tajā ir izlūki, uzbrucēji un kaujinieki! Turklāt šī struktūra nenogurstoši darbojas katru dienu ik brīdi, jo mēs nemitīgi saskaramies ar dažādiem mikrobiem un alergēniem, kas mūsu organismam nav vēlami. Taču tā pasargā mūsu organismu arī no audzējiem un autoimūnām slimībām, palīdz organismam atjaunoties pēc infekcijas.
Foto: Rīgas veselības centra filiāles “Imanta” un Bērnu Klīniskās universitātes slimnīcas pediatre Mariana Rižikova.
Pirmā aizsargbarjera visiem ir āda un gļotāda, kas mehāniski pasargā no mikroorganismu iekļūšanas cilvēka organismā un izdala vielas, kas iznīcina daļu mikrobu, piemēram, sviedri, asaras, siekalas. Deguna un elpceļu gļotāda savukārt veidota tā, lai mikrobus no organisma izvadītu klepojot un šķaudot. Arī kuņģa-zarnu traktā ir vielas, kas neļauj mikrobiem izdzīvot, piemēram, kuņģa skābe kavē daudzu baktēriju augšanu un vairošanos. Taču mūsu imūnā sistēma ir gana sarežģīta, tā paredzējusi rīcības plānu arī tad, ja organismam naidīgās vielas pirmo aizsardzības barjeru tomēr pārvarējušas.
Ja mamma pati ir novājināta, slimo ar iedzimtām vai hroniskām saslimšanām, arī iedzimtā imunitāte bērnam visticamāk būs zemāka, nekā tam mazulim, kura mātes organisms spēj veiksmīgi ticis galā ar dažādām saslimšanām.
Atbildīgi par imūnšūnu veidošanos un to „apmācību” ir kaulu smadzenes un aizkrūts dziedzeris. Kaulu smadzenēs no cilmšūnām veidojas visas asinsritē esošās šūnas, kas tālāk nonāk un darbojas limfmezglos, limfoīdos audos, zarnu traktā, elpceļos un liesā. Tāpēc imunitātes veidošanās lielā mērā ir atkarīga gan no tā, cik veseli ir mūsu orgāni, kas atbildīgi par imūnšūnu veidošanu, gan no pašu šūnu savstarpējās mijiedarbības. Kā tās darbojas? Lielu lomu spēlē leikocīti, tieši tie nodrošina organisma aizsardzību pret antigēniem (jebkuru mūsu organismam svešu vielu vai daļiņu). Uz imūnšūnu virsmas ir receptori, ar kuru palīdzību tās savā starpā sazinās, un informē citas šūnas par svešinieku jeb antigēnu.  Saskaroties ar to, šūna aktivizējas, sāk dalīties un vairoties, un producēt antivielas vai izstrādāt aktīvas vielas, lai no vienas puses iznīcinātu kaitīgo mikroorganismu, no otras – aktivizētu arī pārējās organisma imūnšūnas. Ķēdes reakcijā tiek iedarbināti procesi, kas organismā izsauc atbildes reakciju uz konkrēto slimības izraisītāju. Labai organisma aizsardzībai nepieciešams, lai pietiekošā daudzumā tiktu ražotas imūnās šūnas, kuras savukārt tālāk pašas varētu radīt bioloģiski aktīvus komponentus. Jāatzīmē, ka katrs antigēns ierosina tikai sev atbilstošu antivielu ražošanu.
Iedzimtā imunitāte jeb kāpēc mazi bērni slimo biežāk?
Izšķir iedzimto (nespecifisko) un iegūto (specifisko) imunitāti. Bērns piedzimst ar iedzimto imunitāti, ko varētu dēvēt arī par sugas imunitāti – tā pasargā no saslimšanas ar daudzām citu sugu kaitēm, piemēram, cilvēki neslimo ar vīrusiem, kas izraisa leikēmiju kaķiem. Iedzimto imunitāti arī veido dažādi aizsardzības veidi – organisma aizsargbarjeras, aizsargvielas, iekaisuma reakcija. Iedzimta imunitāte palīdz sākt strādāt arī specifiskajai (iegūtajai) imunitātei.
Tas ir mīts, ka vakcīnas pazemina imunitāti! Gluži otrādi, tās attīsta iegūto imunitāti.
Var sacīt, ka daļēji bērna imunitāte tiek mantota no vecākiem, ne velti tās attīstībā piedalās 1600 gēnu, tomēr tie nodrošina bērnu vien ar iedzimto imunitāti. Taču lai bērns varētu cīnīties pret slimībām, ļoti būtiska ir imunitāte, kas tiek iegūta dzīves laikā. Vēl jāpiezīmē fakts, ka arī iedzimtā imunitāte bērnam var būt dažāda. Piemēram, ja bērniņa mamma ir novājināta, slimo ar iedzimtām vai hroniskām saslimšanām, arī iedzimtā imunitāte bērnam visticamāk būs zemāka, nekā tam mazulim, kura mātes organisms veiksmīgi ticis galā ar dažādām saslimšanām.
Dabiski iegūtā pasīvā imunitāte ir jaundzimušajiem un zīdaiņiem. Pasīvā tāpēc, ka tā “aizņemta” no cita avota un ilgst īsu laiku. Piemēram, mazulis jau gatavas antivielas saņem no mātes – grūtniecības periodā caur placentu, bet zīdīšanas laikā ar mātes pienu. Zīdainis saņem pagaidu imunitāti pret slimībām, ar kurām saskaras māte un tas var palīdzēt aizsargāt bērnu pret infekcijām pirmajos dzīves mēnešos. Imunitātes kritums bērnam nereti ir novērojams laikā, kad tiek pārtraukta krūts barošana – šai laikā mātes antivielas bērns vairs nesaņem, bet paša bērna imunitāte vēl nav gana stipra.
Dabiski iegūta aktīvā imunitāte veidojas pēc pārslimotas infekcijas, kad paša organismā tiek producētas antivielas pret konkrēto slimības izraisītāju. Aktīvā imunitāte var būt gan ilglaicīga (vējbakas, masalas, cūciņas) un saglabāties visu mūžu, gan īslaicīga (piemēram, gripa).
Mākslīgi iegūtā aktīvā imunitāte veidojas bērnu vakcinējot. Vakcīnās esošie apstrādātie mikroorganismi neizraisa saslimšanu, bet limfocīti saglabā informāciju par slimību ierosinātāju un, ja cilvēks pēc tam atkārtoti saskaras ar šiem mikroorganismiem, viņš vai nu nesaslimst, vai slimo vieglā formā. Tas ir mīts, ka vakcīnas pazemina imunitāti! Gluži otrādi, tās attīsta iegūto imunitāti.
Bērna imūnai sistēmai jāuztrenējas!
Daudzi vecāki nereti sūdzas par to, ka bērns, nonākot bērnudārzā, slimo teju visu laiku! Bet tam ir loģisks izskaidrojums. Ja imūnsistēma mikrobus neatpazīst, un to koncentrācija apkārtējā vidē ir augsta, bērns var saslimt. To vai cilvēks saslims vai nē, lielā mērā nosaka tas, vai imūnā sistēma ir pietiekoši trenēta. Mazam bērnam tāda nevar būt! Tieši saslimstot un, cīnoties ar jauniem vīrusiem, bērniņš trenē arī savu imūno sistēmu. No vecākiem gan tas prasa pacietību, jo nereti, atgriežoties bērnudārzā, pēc īsa laika mazais saslimst atkal. Jo viņš atkal saskāries ar jauniem vīrusiem. Taču vecāki var sevi mierināt: parasti jau sākumskolas laikā bērns slimo divas reizes retāk nekā iepriekšējos gados.
LASI ARĪ: Imunitātes kritiskie periodi no bērna dzimšanas līdz pusaudža vecumam
Ja bērns slimo, vai jādodas pie imunologa? Svarīgākais, kas vecākam jāzina par imunitāti
SIA "Rīgas veselības centrs"
SIA "Rīgas veselības centrs" – pašvaldības kapitālsabiedrība, kas apvieno sešas filiāles (5 – Daugavas kreisajā krastā, 1 – labajā), kurās gan lielie, gan mazie rīdzinieki var saņemt kvalitatīvus diagnostiskos, ārstnieciskos, rehabilitācijas un veselības aprūpes profilakses pakalpojumus gan valsts nodrošināto kvotu ietvaros, gan par maksu. Daudzi valsts finansētie pakalpojumi (t.sk., pieprasītu speciālistu konsultācijas) centrā ir pieejami bez ilgas gaidīšanas rindā, savukārt maksas pakalpojumu cenas ir patiešām draudzīgas. Centrā ir plašs, tieši bērniem domātu rehabilitācijas pakalpojumu klāsts, un tas sadarbojas ar visām lielākajām veselības apdrošināšanas kompānijām.
Imunitāte Rīgas veselības centri
Ukraina Video padomi Valsts atbalsts Zīdainis Atbild ginekologs Idejas vakariņām Iesnas Ķirbji Rudens Kur šodien atpūsties
Daumants, Druvvaldis – personvārdu skaidrojums
630 eiro gadā izmetam atkritumos, Jeb 3 zelta likumi, kā pirkt un uzglabāt pārtiku
Aizdomās par dzimumnoziegumu pret nepilngadīgajiem aiztur Carnikavas pamatskolas skolotāju
Kā rodas bērni. Multfilma bērniem
Rīdzinieki aicināti pieteikties izglītības pabalstam un mācību piederumu pakai. Kam tie pienākas?
Kas jādara, kad grūtniecei noiet ūdeņi
Vai malkas apkures atbalsts pienākas arī tiem, kas malku mežā sarūpē paši?
Kā rodas bērni. Multfilma bērniem
Ikdienas rūpes posta attiecības. Vai vajag mīlēties, ja negribas?
Četri bērni – tas mūsdienās nav daudz! Sirsnīga saruna ar aktieri Kasparu Znotiņu
15 profesora Danilāna atziņas, kas mainīs jūsu dzīvi
Noskaties pats un parādi bērniem jauno multenīti "Kā rodas bērni"
Interesanti podkāsti latviešu valodā, ko klausīties brīvbrīžos
Pandēmijā pasliktinājušies iedzīvotāju analīžu rādītāji: kādas ir ieteicamās veselības pārbaudes laboratorijā un mājas apstākļos?
Joda tabletes nav "zāles pret radiāciju". Kad un kā tās pareizi lietot
Deviņas svarīgas lietas, kas vīriešiem jāzina par biksēm
Vairāk rakstu no "Skaistums un veselība"
Īpašas rūpes par mazuli!
Iemesli, kāpēc ir jāmazgā visas bēbīša drēbes, arī jaunas
Pazīmes, kas liecina, ka mazulim ir alerģiska reakcija uz veļas mazgāšanas līdzekli
Jaundzimušā bērniņa ādas pielāgošanās dzīvei ārpus mammas punča
© SIA Mammām un tētiem, 2022. Satura kopēšana un pārpublicēšana komerciālos nolūkos aizliegta.
All Copyright © SIA Mammām un tētiem. All rights reserved.