lv lv lv lv lv eo lv lv lv lv lv lv fr ro lv fr lv lt lv lv en ru lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv en lv fr lv lv fr lv lv br lv lv lv lv lv lv lv br lv nl en nl lv en lv lv lv lv en fr ro lv en lv eo sl lv nl lv en ru lv lv lv lv en fr ro lv en lv eo en sl lv nl lv en ru lv es lv fr lv en lv en hbs_lat lv lv en en nl lv lv en en de lv lv en en en lv lv en en nl lv lv lv lv lv en en pt lv lv es en en pl lv lv en en lv lv lv en en fr lv lv fi en
Pirmais gads ar Sociālā uzņēmuma likumu - secinājumi -
Autore: Agnese Frīdenberga, Providus vadošā pētniece
2019. gada 1. aprilī aprit gads kopš spēkā ir “Sociālā uzņēmuma likums” jeb likums, kurš pirmo reizi Latvijas vēsturē paredz īpašu statusu un valsts atbalstu tādiem uzņēmumiem, kuru primārais mērķis ir risināt sabiedrībai nozīmīgas problēmas, iepretim mērķim vairot uzņēmuma īpašnieku peļņu. Uzņēmumi, kas ieguvuši sociālā uzņēmuma statusu ir apliecinājuši, ka tie veic labvēlīgu sociālo ietekmi radošu saimniecisko darbību dažādās jomās – sociālo pakalpojumu sniegšana, iekļaujošas pilsoniskas sabiedrības veidošana, izglītības veicināšana, atbalsts zinātnei, vides aizsardzība un saglabāšana, dzīvnieku aizsardzība vai kultūras daudzveidības nodrošināšana un citās.
2019. gada 28. martā Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija rīkoja diskusiju “Gads ar Sociālā uzņēmuma likumu: ieguvumi, atziņas un izaicinājumi”, lai atskatītos uz paveikto, izvērtētu sasniegumus un izgaismotu izaicinājumus.
Sociālie uzņēmumi ir īpašs uzņēmumu veids, jo tie risina sabiedrībai svarīgas problēmas, izmantojot biznesa metodes, vai nu tieši iedarbojoties uz identificēto problēmu (piemēram, radot darba vietas noteiktās personu grupām) vai piedāvājot pakalpojumus vai preces sava izvirzītā mērķa sasniegšanai (piemēram, izveidojot kafejnīcu, kura izglītos sabiedrību par vides problēmām un iespējamiem risinājumiem).
Šobrīd, sociālo uzņēmumu reģistrā ir reģistrētu 49 uzņēmumi, kuriem piešķirts sociālā uzņēmuma statuss. Kā to atzīmēja Labklājības ministrijas Darba tirgus politikas departamenta direktors un Sociālās uzņēmējdarbības komisijas vadītājs Imants Lipskis, sociālie uzņēmumi Latvijā darbojas dažādās jomās – restorānu un mobilo ēdināšanas vietu pakalpojumu sniegšanā, nodarbinot jauniešus ar garīga rakstura traucējumiem (SIA “RB Cafe”), šūšanas ražotne, kur tiek nodarbinātas sociālās atstumtības riskam pakļautās personas (SIA “Visi Var” Siguldā), izglītības pakalpojumu sniegšana, tajā skaitā bērniem ar dzirdes, runas un stājas problēmām, kā arī ar mācību traucējumiem (SIA “Privātsākumskola) suņu-pavadoņu servisa piedāvāšana (SIA “MilkyZoo”) un pat būvniecības uzņēmums (SIA “IKU”).
Izvērtējot sociālo uzņēmumu darbības spektru I. Lipskis norādīja, ka 41% no visiem sociālajiem uzņēmumiem ir darba integrācijas uzņēmumi vai kā galveno mērķi izvirzījuši darba vietu radīšanu noteiktām personu grupām. Jāpiezīmē, ka arī citur Eiropā darba integrācijas sociālais uzņēmums ir biežāk sastopamā sociālā uzņēmumu darbības forma un vēsturiski, Itālijā, 1991. gadā tika izstrādāts likums par Sociāliem kooperatīviem (social cooperatives) nodalot divu veidu sociālos kooperatīvus:
tādus, kas piedāvā sociālos, veselības un izglītības pakalpojumus;
tādus, kas veicina konkrētu sociālo grupu, mērķu grupu (piem., cilvēku ar īpašām vajadzībām) integrāciju darba tirgū[1].
Savukārt, ja skatāmies reģionālo pārstāvniecību, tad no I. Lipska prezentācijas (skatīt attēlu zemāk) konstatējams, ka visvairāk sociālie uzņēmumi ir reģistrēti Rīgā un Pierīgā, kas ļauj izdarīt pieņēmumu, ka sociālās uzņēmējdarbības koncepts vēl nav pazīstams lielai sabiedrības daļai, it īpaši tajos reģionos (piemēram, Latgalē), kur novērojamas būtiskas un dažādas sociālās problēmas un to radītā spriedze.
Statistiskie dati par sociālo uzņēmumu reģionālo pārstāvniecību norāda uz turpmākiem darbiem, kas būtu jāveic gan Labklājības ministrijai kā atbildīgajai ministrijai par politikas jomu, gan Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācijai – kā nozari pārstāvošai organizācijai. Tikai stāstot un rādot labās prakses piemērus, sociālās uzņēmējdarbības koncepts varēs sasniegt tālākos Latvijas nostūrus un atradīs ilgtermiņa risinājumus dažādām sabiedrības problēmām – bezdarbs, izglītības kvalitātēs jautājumi, vides izaicinājumi un citas.
Izaicinājumi un gūtās mācības
Diskusijas laikā sociālie uzņēmumi dalījās ar savu pieredzi gan iesniedzot dokumentus Labklājības ministrijā, pretendējot uz Sociālā uzņēmuma statusu, gan iesniedzot granta pieteikumu Finanšu institūcijā “Altum”.
Izvērtējot līdzšinējo pieredze, Labklājības ministrija apkopoja tipiskākās kļūdas, ko pieļauj uzņēmumi, kas pretendē uz sociālā uzņēmuma statusu. Kā viena no galvenajām kļūdām tika atzīmēta, ka nereti uzņēmumi savos Statūtos neprecīzi norāda sociālā uzņēmuma mērķus, proti, Statūtos norādītais mērķis neatbilst Sociālā uzņēmuma likuma mērķim un/vai nesasaucas ar uzņēmējdarbības veidu, ar kuru nodarbosies uzņēmums. Tāpat tika atzīmēts, ka nereti iesniegumā, ko saņem Labklājības ministrija, nekorekti norādīti sasniedzamie uzdevumi. Tika uzsvērts, ka uzdevumiem, kurus uzņēmums apņēmies īstenot, ir jābūt skaidri formulētiem un to izpildei jābūt izmērāmai. Uzņēmumam, kas pretendē uz sociālā uzņēmuma statusu, un savu darbību orientē uz kādas mērķa grupas dzīves kvalitātes uzlabošanu, ir jāspēj identificēt un izgaismot konkrēta problēma un jāpierāda, ka veiktās darbības tieši vērstas uz sociālo ietekmi radošām aktivitātēm.
Arī sociālie uzņēmumi minēja vairākus izaicinājumus, ar kuriem saskārušies pirmajā darbības gadā. Tika atzīmēts, lai gan Sociālā uzņēmumam likums spēkā ir vienu gadu, sociālās uzņēmējdarbības jēdziens un koncepts nav sabiedrībā plaši pazīstams un atpazīts. Diskusijas laikā tika uzsvērts, ka nepieciešamas izglītojošas kampaņas, lai stāstītu un rādītu sociālo uzņēmumu darbu un sasniegumus. Sociāliem uzņēmumiem, kas nodarbina īpašas personu grupas, kuru darba produktivitāte nereti ir zema, ir ļoti liels nodokļu slogs, kas jāmaksā darba devējam. Tika nolemts, ka jāstrādā pie grozījumiem atbilstošajos normatīvajos aktos un jāmeklē efektīvākais risinājums, lai palīdzētu šādiem uzņēmumiem darboties un ,pats galvenais, attīstīties un paplašināties. Izvērtējot dažādo pieredzi ar grantu sagatavošanu iesniegšanai finanšu institūcijā Altum, diskusijas dalībnieki vērsa Altum pārstāvja uzmanību uz faktu, ka iesniegtie projekti netiek izskatīti saprātīgā laikā, tādejādi kavējot sociālā uzņēmuma spēju īstenot noteiktos uzdevumus. Labklājības ministrijas pārstāvis informēja, ka 2019. gada otrajā pusē sociālajiem uzņēmumiem tiks dota iespēja saņemt bezmaksas konsultācijas par biznesa plānu sagatavošanu un līdzīgiem jautājumiem.
Sociālā uzņēmumam likums ir labs sākums sociālās uzņēmējdarbības veicējiem, dodot iespēju tikt oficiāli atzītiem un strādāt ar valsts un pašvaldību atbalstu. Ir skaidrs – tikai tad, ja valsts turpinās atzīt šo uzņēmējdarbības paveidu, ar dažādiem instrumentiem veicinot sociālo uzņēmumu darbību, tiks sasniegti labāki rezultāti un kopīgiem spēkiem tiks rasti ilgtermiņa risinājumi dažādiem izaicinājumiem.
Diskusija notika projekta „SEE More! (Sociālās uzņēmējdarbības ekosistēmu kartēšana)” ietvaros. Projekta galvenais mērķis bija stiprināt Latvijas un Sibīrijas reģiona sociālās uzņēmējdarbības ekosistēmu, palielinot izpratni par sociālo uzņēmējdarbību vietējā, reģionālā un valsts līmenī, nosakot esošos un potenciālos atbalsta mehānismus un resursus, kā arī sociālo uzņēmēju vajadzības un problēmas. Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija izstrādāja publikāciju “Sociālā uzņēmējdarbība Latvijā – ekosistēmas karte un rīcības plāns” latviešu, krievu un angļu valodās, pieejama šeit.
[1] Agnese Lešinska, Gatis Litvins,  “Latvija ceļā uz sociālo uzņēmējdarbību”, pieejams http://providus.lv/article/petijums-latvija-cela-uz-socialo-uznemejdarbibu
Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija
Atskats no sociālo uzņēmēju, nevalstisko organizāciju un pašvaldības pārstāvju tikšanās Talsu novadā
Jauns savstarpējās sadarbības un mācīšanās tīkls Zviedrijas un Baltijas valstu sociālajiem uzņēmējiem
Iepazīsti Pārmaiņu akadēmijas dalībnieku attīstītās idejas!
Atskats no sociālo uzņēmēju, nevalstisko organizāciju un pašvaldības pārstāvju tikšanās Talsu novadā septembris 28 2022
Jauns savstarpējās sadarbības un mācīšanās tīkls Zviedrijas un Baltijas valstu sociālajiem uzņēmējiem septembris 26 2022
Iepazīsti Pārmaiņu akadēmijas dalībnieku attīstītās idejas! septembris 19 2022
HOPP – pielāgoti trīsriteņi cilvēkiem ar kustību traucējumiem
Publikācija – „Social economy and social entrepreneurship – social Europe guide” volume 4
Sociālā biznesa iniciatīva – social business initiative
Biedrība “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta iela 13, Rīga, LV-1010
Biedrība “Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācija”
Alberta iela 13, Rīga, LV-1010
Šī tīmekļa vietne izmanto sīkdatnes – nelielas teksta datnes, kuras tiek saglabātas jūsu datorā vai mobilajā ierīcē, kad jūs atverat vietni. Lai uzzinātu vairāk, spied šeit.
Saņem jaunumus e pastā!
Biznesa eksperte un praktiskā radošuma trenere, biedrības “Zinis” vadītāja
Vitai Brakovskai ir 10+ gadu darba pieredze valsts un pašvaldību jomā, 9+ gadu starptautiska pieredze radošās domāšanas rosināšanā Baltijā un NVS, 18+ gadu praktiska pieredze darbā ar NVO cilvēkresursu attīstību, 1000+ pasākumu vadīšana indivīda uzņēmējspēju aktivizēšanai. Vita pilda Latvijas tautsaimniecībai būtisku sociālu funkciju – sniedz konsultatīvu atbalstu ideju autoriem, jauniešiem un jaunajiem uzņēmējiem, palīdzot tiem “testēt” savas idejas un veidot “ceļa karti” idejas sekmīgākai īstenošanai. Vitas atziņa: „Uzskatu, ka Latvija joprojām ir Iespēju zeme ikvienam, kas ir gana drosmīgs, lai ļautu izpausties savam „radošajam Džinam” un atmestu „kāpņu telpas” sindromu. Kombinējot izglītību un uzņēmību, ikviens var nokļūt tur, kur citi vēl tikai sapņo nokļūt!  Novēlu ikvienam piedzīvot „uzvaras garšu”, atļaujoties dažkārt domāt un darīt CITĀDI – tādejādi iegūstot brīvību pār saviem darbiem un lēmumiem!”
Latviešu pārmaiņu līderis Eiropā, Āzijā un Āfrikā, Globālās sociālo pārmaiņu ekosistēmas “Make Room” Eiropas pārstāvniecības direktors
Kopš 2014. gada Miks Celmiņš vada Eiropas Komisijas atbalstītus projektus lauku reģionos Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Minētajos reģions Miks kopā ar pasaules ietekmīgākajiem sociālajiem uzņēmējiem un organizācijām ir attīstījis un realizējis vairāk nekā 35 starptautiskus mobilitātes projektus, kur ar sociālo inovāciju palīdzību tiek risinātas sabiedrībai nozīmīgas problēmas. Izstrādātie projekti veicina lauku reģionu attīstību tādās sfērās kā lauksaimniecība, izglītība, veselība, nevienlīdzības mazināšana un sociālās uzņēmējdarbība. 2015. gadā Miks bija viens no līdzdibinātājiem Eiropas Savienības Globālajai sociālo pārmaiņu ekosistēmai “Make Room”, kas kopš 2017. gada ir paplašinājusies un darbojas arī Latvijā, Itālijā, Rumānijā, Indijā un Nigērijā. Šobrīd viņš vada “Make Room” Eiropas pārstāvniecības, kā arī ir “Make Room” iniciatīvas “Changemakers’ Room” globālo un Āfrikas forumu priekšsēdētājs. 2016. gadā Miks tika apbalvots ar Pasaules Ekonomikas foruma balvu “Iconic Leaders in Social Empowerment”, kā arī  2017. gadā tika izvēlēts starp 8000 pieteikumiem kā viens no 50 Eiropas Savienības – Āzijas jaunajiem līderiem “zem 30”.
Sociālā uzņēmuma “goodbag” dibinātājs un izpilddirektors, Austrija
Christoph Hantschk ir ekonomists un sociālais uzņēmējs. Apgūstot uzvedības ekonomiku Vīnes Universitātē un Jaunajā Dienvidvelsas universitātē Sidnejā, viņš savu karjeru sāka vairākos tradicionālajos un arī start-up uzņēmumos, tomēr viņa sapnis vienmēr ir bijis radīt pozitīvu ietekmi sabiedrībā. Sekojot savam aicinājumam, Christoph pameta ikdienas darbu un sāka veltīt laiku un enerģiju, lai risinātu mūsdienu sociālās un ekoloģiskās problēmas. Savā sociālajā uzņēmumā “goodbag” viņš liek lietā uzvedības ekonomikā apgūtās zināšanas, lai radītu platformu, kas motivē sabiedrību saudzēt vidi. Christoph atzīst, ka laiks kopš “goodbag” dibināšanas ir kā brauciens pa atrakciju kalniņiem ar daudz kritieniem, bet vienmēr uz priekšu.
“Cēsu Jaunās pamatskolas” direktore
“Cēsu Jaunās pamatskolas” mērķis ir kvalitatīvas un mūsdienīgas pirmsskolas un pamatizglītības pieejamība reģionā, ārpus galvaspilsētas. Mācību pieeja un īpaši izveidotā vide radīta tā, lai izglītība būtu pieejama jebkuram bērnam, neatkarīgi no viņa spējām, vajadzībām vai personiskajām īpašībām, un ikviens varētu sasniegt savu augstāko iespējamo rezultātu. Skola piedāvā arī izglītojošus pasākumus gan vecākiem, gan speciālistiem, kas ikdienā strādā ar bērniem, kā arī skolas pārstāvji aktīvi iesaistās publiskās diskusijās par šodienas izglītības kvalitāti, iespējām to pilnveidot, rosina speciālistu un sabiedrības iesaisti pārmaiņu realizēšanā izglītībā. “Cēsu Jaunā pamatskola” veidojas par sociāli aktīvas kopienas centru, tādējādi radot pozitīvas pārmaiņas arī vietējā sabiedrībā. Agnese Pilsuma ar savu pieredzi un zināšanām skolai pievienojās 2017. gadā. Viņa redz, ka “Cēsu Jaunā pamatskola” pastāvēs, kamēr ģimenēm šāda izglītības pieeja būs nepieciešama.
“KK Original Design” idejas autors, uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
“KK Original Design” uzņēmuma līdzdibinātājs, dizainers
SIA “KK Original Design” ir sociālais uzņēmums, kas rada speciālus pārvietošanās palīglīdzekļus cilvēkiem ar kustību traucējumiem. Absolvējot Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskolu, Valters Krētainis izstrādāja kvalifikācijas darbu “Solis pa solim”, radot rāpuli – pārvietošanās palīglīdzekli bērnam ar cerebrālo trieku, uz kā pamata arī tika dibināts jaunais sociālais uzņēmums. Valters to vada kopā ar draugu – uzņēmuma līdzdibinātāju Ģirtu Tomu Klampi. Ar savu darbu jaunieši vēlas ne vien atvieglot dzīvi cilvēkiem ar kustību traucējumiem, bet arī veicināt sabiedrības izpratni par šo cilvēku dzīvesveidu. Šobrīd uzņēmums piedāvā produktu sēriju “Solis pa solim”, kas sevī ietver trīs funkcionālā dizaina palīglīdzekļus – “CitronŠķēle”, “CitronPuse” un “Rāpulis”. Ierīces ir košas, atraktīvas savā veidolā, piemērotas patstāvīgiem treniņiem gan mājas apstākļos, gan terapijas nodarbībās.
Zvanu centra “Sonido” dibinātāja un sociālā projekta “Parunāsim” izveidotāja
Zvanu centrs “Sonido” ir sociāls uzņēmums, kas nodrošina darba vietas sociālā riska grupām, sniedzot klientiem uzziņas vairākās valodās. Zvanu centra peļņa tiek novirzīti sociālajam projektam „Parunāsim?”, kas piedāvā vientuļiem cilvēkiem iespēju zvanīt pa speciāli izveidotu tālruni 26564564 un tikt uzklausītiem. “Ikdienā strādājot zvanu centrā, vairākkārt nācies saskarties ar situāciju, kad cilvēki, zvanot uz informatīvo tālruni, patiesībā zvana nevis, lai iegūtu informāciju, bet gan, lai parunātos, justos sadzirdēti un uzklausīti. Ir bijuši gadījumi, kad cilvēki pat atliek konkrētu naudas summu, lai piezvanītu un parunātos pa “Sonido” maksas tālruni. Tā arī radās ideja par “Parunāsim?” – bezmaksas sarunu, kur ikviens var būt uzklausīts, saņemot apliecinājumu, ka katra saruna ir svarīga. Turklāt saruna ir pamats gan mūsu emocionālajai, gan fiziskajai pašsajūtai. Šī vieglā saziņas forma ir jāizmanto, jo tas ir efektīvākais veids, kā, izrunājot savas problēmas, iespējams gūt emocionālo labsajūtu un būt patīkamam līdzcilvēkam” – Inga Muižniece.
Sociālā uzņēmuma “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ līdzdibinātājs, Rumānija
Andrei M. Georgescu ir “Mesteshukar ButiQ” /MBQ/ veiksmes atslēga. “MBQ” ir sociālais uzņēmums, kas radījis jaunu nozīmi tradicionālajām romu tautības amatprasmēm un ievērojami cēlis šīs etniskās minoritātes dzīves līmeni Rumānijā. Paralēli darbam “MBQ” Andrei ir konsultējis vairākus sociāli orientētus uzņēmumus Eiropā par to, kā veidot sadarbības starp tradicionālajiem un sociālajiem uzņēmumiem, radot pievienoto vērtību abiem tirgiem.
Start-up eksperts, “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs
Ernests Štāls ir uzņēmējs, start-up vides eksperts un aktīvists. Somijas akseleratora rīkotajā pasākumā “Startup Sauna” 2016. gadā Ernesta start-up projekts “Dripit.io” tika izvēlēts kā akseleratora “supervaronis” un ieguva 100 000 eiro investīciju no somu riska kapitāla fonda “Superhero Capital”. Ernests ir arī viens no jaunuzņēmumu iedvesmas konferences “TechChill” organizatoriem, jauno tehnoloģiju koprades telpas “Techhub Riga” dibinātājs un valdes priekšsēdētājs.
Fions Dobins /Fionn Dobbin/
Rīgas Ekonomikas augstskolas lektors, sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs
Fions Dobins ir dizaina konsultāciju uzņēmuma “AGE5” un sociālā zīmola “MAMMU” radošais direktors un līdzdibinātājs. Kā inovāciju dizaineris un radošais konsultants viņš ir strādājis ar vairāk kā 30 dažādiem zīmoliem, tajā skaitā General Motors, BASF and ADIDAS. Jau vairāk kā 10 gadus darbojoties arī sociālā biznesa nozarē, Fions ir Baltijas valstīs ir izveidojis akseleratoru, attīstījis “Grameen Creative Lab” and “Yunus Social Business” sociālās uzņēmējdarbības pasākumus un darba grupu formātus. Viņš vienlaikus arī pasniedz lekcijas par radošo domāšanu un sociālo uzņēmējdarbību vairākās vadošajās biznesa skolās visā pasaulē.