en en en lv en en en fa lv sv lv lv lv en lv lv lv lv lv de lv en en en de en en ru lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv en lv en en en en ca en fr en de hu en lv en en lv lv en lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv en en lv en lv en hbs_lat en lt en hbs_lat en lv en sl en lv en lv en lv en en lv lv en lv lv en nl en en fa en en en en
Hebensperger. Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
Pase izdota 1928. gada 19. jūnijā.
Letonikas un Baltijas centrs. A.Apīņa reto grāmatu un rokrakstu lasītava. LNB RX74, 3, 2, 3.lp.
Hermīne Zālīte (1858–1932) – literāte un publiciste. Bijusi vīra Pētera Zālītes vadīto izdevumu "Mājas Viesis", "Mājas Viesa Mēnešraksts" līdzstrādniece. Rūpējusies par izdevumu ilustratīvo noformējumu, izvēlējusies ilustrācijas un tās komentējusi. Daudz ceļojusi, rakstījusi ceļojumu aprakstus. Rakstījusi par sieviešu jautājumu, mākslas izstādēm, veidojusi apdziedāšanās dziesmu apkopojumu. Ar pseidonīmu Liesma publicējusi stāstus. Sarakstījusi arī grāmatu "Mājsaimniecības un pavāru māksla" (1902).
Dzimusi muižas kalēja Miķeļa Baloža un viņas sievas Annas Balodes (dzimusi Ērgle) ģimenē. Vectēvs bijis Vidzemes brāļu draudzes sludinātājs. Drīz ģimene pārcēlusies uz Bilstiņiem. Ģimenē bez Hermīnes aug arī divi brāļi – Aleksandrs Balodis (1854–1919) un Kārlis Balodis (1964–1931).
1862: ar plaušu karsoni saslimst un nomirst tēvs, māte Anna paliek viena ar trim bērniem.
1866: māte ar bērniem pārceļas uz Pleskavas guberņu.
1884–1887: dzīvojusi pie brāļa Kārļa Baloža – latviešu ekonomists, finansists un demogrāfs, arī viens no Latvijas Universitātes dibinātājiem – Tērbatā, kur brālis studēja teoloģiju Tērbatas universitātē.
1887: iepazinusies ar Pēteri Zālīti.
1888: bijusi vācu valodas mājskolotāja Pētērburgā, kur iepazinusies ar Andreju Stērsti, Vensku Edvartu u. c.
1889: kopā ar brāli Kārli Balodi un Pēteri Zālīti apceļo Brazīliju.
1893: laulības ar Pēteri Zālīti Sv. Miķeļa baznīcā, Jēnā.
No 1893: bijusi Pētera Zālītes vadīto izdevumu "Mājas Viesis" līdzstrādniece.
No 1895: "Mājas Viesa Mēnešraksts" līdzstrādniece.
No 1898: "Dienas Lapa" līdzstrādniece.
1895: devusies uz Vāciju, lai apgūtu moderna žurnāla izveidošanai nepieciešamo autotipiju un cinkogrāfiju. Rūpējusies par izdevuma ilustratīvo noformējumu, izvēlējusies ilutrācijas un tās komentējusi.
1895: kopā ar brāli Kārli apceļojusi Vāciju, Austriju, Itāliju, Šveici; uzturas ilgāku laiku Minhenē, Vīnē, Venēcijā, Milānā, Florencē, Romā, Neapolē, Kapri salā. Saraksta ceļojumu aprakstus "Uz Dienvidiem".
1900: kopā ar Pēteri Zālīti klausās lekcijas Berlīnes universitātē.
1900: kopā ar vecāko brāli Aleksandru Balodi apceļo Franciju un Itāliju.
Pirms 1. pasaules kara vadījusi brāļa saimniecību Kacengrīnē, Vācijā.
1926: kopā ar Pēteri Zālīti un Kārli Balodi apceļojusi Itāliju, Sicīliju.
1927: apceļojusi Itāliju, Sicīliju un Grieķiju, Atēnas.
Stāsti periodikā (publicēti ar pseidonīmiem Liesma, L. Z.)1895: "Ej' un izglītojes!" ("Mājas Viesa Mēnešraksts")
1896: "No tumsības pie gaismas" ("Mājas Viesa Mēnešraksts")
1896: "Izlīdzēts" ("Mājas Viesa Mēnešraksts")
1896: "Mūsu ceļi šķiras" ("Mājas Viesa Mēnešraksts")
Ceļojumu apraksti periodikā1895: Uz Dienvidiem (Mājas Viesis", 1896, 1-53, ar pārtraukumiem)
1900: Uz Parīzi, uz pasaules izstādi ("Dienas Lapa", 1900, 182-236, ar pārtraukumiem; "Mājas Viesis", 1900, 33-42)
Tulkojumi1898: tulkojusi Antona Perfalla stāstu "Lilita" ("Mājas Viesis", 43)
1901: tulkojusi H. Boljo stāstu "Nevajadzīgs puķu pušķis"; N. H. Reisa stāstu "Sirdsbalss" (abi "Saimnieču un Zelteņu kalendārā")
Pavārgrāmata1901–02: "Mājsaimniecība un pavāru māksla" (atkārtoti izdevumi 1902; 1907; 1921; 1927; 2012)
Rakstījusi par sieviešu jautājumu, latviešu un ārzemju mākslas izstādēm, latviešu tautas tērpiem, veidojusi apdziedāšanās dziesmu apkopojumu.
"Hermīne Zālīte bija no dabas ļoti apdāvināta un maigas dabas sieviete, kas pati par sevi sacīja "Maza, maza vijolīte pašā dārza maliņā." Viņa gribēja ziedēt klusībā. Nekur nebramēties, nekur spiesties citiem priekšā, negribēja spīdēt, nenākt klajā pat ar savu vārdu."
Pēteris Zālīte. Ko liela latviete mums stāsta vai Hermīnes Zālītes (dzim. Balode) dzīve, darbi, raksturojums. R.: Autorizdevums, 1937, 31. lpp.
"Ar Hermīni Zālīti atkal noriet viena spoža zvaigzne 90. gadu kultūras laikmetā. (..) Pašaizliedzīga ideāliste viņa bija katrā laikā. Kaut gan viņa savus personīgos mērķus pilnīgi bija uzupurējusi, tomēr viens apakštonis, viens ilgu pamata motīvs vienmēr skanēja viņas dvēselē – ilgas pēc mākslas un daiļuma zemes Itālijas."
Aspazija. Ievērojamai kultūras darbonei veļuvalstī aizejot. Jaunākās Ziņas, 4. jūl. 1932.
Pēteris Zālīte - Husband
Merķeļa iela 8, Rīga
Laikraksts "Mājas Viesis" (1856–1910)
Žurnāls "Mājas Viesa Mēnešraksts" (1895–1905)
Apguvusi moderna žurnāla izveidošanai nepieciešamo autotipiju un cinkogrāfiju.
Berlīnes universitāteVasaras semetrī klausījusies lekcijas (Vilhelmu Dilteju u. c.).
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.