lv lv fi lv lv lv lv pt lv lv en lv lv de en lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ko lv lv en lv lv fi lt nl da lv en da lv lv lv lv da lv en sv lv lv lv it sv lv et nl lv et nl lv lv lv lv vo nl lv lv de lv lv lt pl lv lv lv lv lv lt sv lv lv lv de lv lv sv lv hbs_lat rm lv id lv lv lv lv lv lv lv lv en id lv lv lv lv es lv lv en lv pt
Novērtē rakstu: Atzīme 0 no 0 balsīm
2010. gada 15. marts 16:24 7 atsauksmes
Kopš Paula Bankovska norādēm uz iespējamu plaģiātu Imanuela Kanta darbu tulkojumos attiecīgie VFF mācībspēki bija ieguvuši savu vājo vietu, kas sauktin sauca pabakstīšanas. Tas, ka līdz šim par šo lietu netika runāts un pārmetumi netika izvērtēti, radīja šaubas ne tikai par pašiem mācībspēkiem, bet arī par akadēmisko vidi, kuŗā viņi strādā. Kādu kvalitāti gan lai mēs gaidītu no profesoriem, kas, iespējams, pārkāpj akadēmiskā godīguma pamatprincipus? Kamēr studentu kustība ir aicinājums beidzot izvērtēt šīs apsūdzības, viņu centieni ir pelnījuši uzslavu.
Studentiem protestēt piestāv, un studenti, par kaujas vāli paņēmuši pārliecinošāko no apsūdzībām — plaģiātu, iekaro medijus un kritizē visu pēc kārtas. Nopeltie pasniedzēji un zinātnieki savās mediju lietošanas spējās un savos skaidrojumos paliek tālu aizmugurē, tādējādi publiskajā a apriori paliekot par zaudētājiem. Pat ja nopietnas izmeklēšanas rezultātu vēl nav bijis.
Atsaukšanās uz P. Bankovska atklājumiem saistībā ar Kanta tulkojumu studentiem ir devusi platformu, lai izteiktu neapmierinātību par daudz ko citu savā fakultātē un prasītu uzlabot studiju kvalitāti. Plaģiāta apsūdzību sagatavošanā visu darbu Bankovskis ir izdarījis viņu vietā, bet citi pārmetumi, kas jāformulē pašiem, parāda zināmas problēmas ar argumentāciju.
Gojko Mitičs uzskata, ka fakultātes filosofu darbs ir nekvalitātīvs. Zinātieki, kas žēlojas par «mūsu ilgstošā un sabiedriski nozīmīgā darba nopulgošanu», nudien nav spējuši sniegt argumentus, tieši kāpēc viņu darbs ir «sabiedriski nozīmīgs», un vienīgais, ko darījuši — apšaubījusi darba paļātāju kvalifikāciju. Taču Gojko Mitičs no savas puses nav sniedzis argumentu, kāpēc filosofu darbs nav nozīmīgs. Viņš saka tikai to, ka tas ir «pilns ar trivialitātēm, dziļdomīgu bezjēdzību un piepaceltu pūkainību».
Vēl vairāk, filosofu kritikai Gojko Mitičs par normālu argumentu ir atzinis Ivara Ījaba rakstā aplūkoto murgaina izteikšanās stila paraugu. Kāda tam ir saistība ar konkrēto filosofu izmantoto vārdnīcu?
Kā mums rīkoties, ja kā studenti to nesaprotam pat pēc vairākkārtējas pārlasīšanas? Kāds varētu bilst, ka esam jauni dumiķi un nevēlamies pilnībā iegrimt tekstā, piekrist autora spēlei vai darīt tamlīdzīgas muļķības, uz ko mēs varam teikt tikai vienu: varbūt rakstiet skaidrāk? Tas nav tik sarežģīti. Lakoniski teikumi, maz svešvārdu un vēl jo mazāk jaunvārdu.
Tas, ka students nespēj saprast sarežģītu tekstu, nebūt nav kritērijs teksta kvalitātei. Spēja sarežģītas idejas pastāstīt vienkārši ir vērtīga, taču izklāsta komplicētība pati par sevi nevar būt iemesls pārmetumiem par kvalitāti. Tāpat arī norāde par filosofu saņemtajiem prāvajiem grantiem un KNAB interesi neko nepasaka par viņu paveikto zinātnē.
Kopumā izskatās, ka studentu vēstulē izmantotās informācijas atlases kritērijs ir bijis nevis tās saistība ar fakultātes darbu, bet gan tas, ka tā ir pret cilvēkiem, pret ko studenti vēršas. Derīgi ir visi avoti, kuŗos kritizēti «sliktie».
Paskaidrojumi, ka pirmā vēstule ir bijusi tikai priekšlaikus noplūdis darba variants, pēc Armanda Leimaņa intervijas «Citai Dienai» zaudē jēgu, jo tur sprieduma kvalitāte ir vēl sliktāka. Arī šeit pasniedzēju darba izvērtējumam ir izmantoti ad hominem vai vienkārši neesoši argumenti. Piemēram, viņš paziņo, ka filosofu darbi «nav lasāmi», jo:
Tie ir nekvalitatīvi. Piemēram, Robertam Apinim ir pētījums par izteikumu loģiku. It kā nopietns darbs, ja pašķirsta. It kā tabulas sazīmētas. Taču, ja šo darbu iedotu ekspertam, kas šajā jomā ir zinošs, viņš pateiktu: darbs nav pielietojams, sarakstītas pilnīgas blēņas!
Iespējams, ka darbi nudien nav labi, bet kāds ir pamatojums? Tāds, ka noslēpumainie «zinošie» pateiktu, kā ir?
Savukārt Andra Rubeņa kā pasniedzēja lielais noziegums tātad tāds, ka viņš «autoritatīvi stāsta mums par ētiku». Revolūcionārs arī pastāsta, kā šajā kursā ir gatavojis studiju darbu: «Pastūmu pierakstus malā, varbūt kaut ko mazliet paskatījos, bet rakstīju, ko pats atceros no ētikas, ko domāju.» Viņš gan atzīst, ka darbs ir bijis slikts, tomēr studentu sadusmojusi pasniedzēja attieksme, kad tam nav paticis šāds darbs.
Mūsu atbalsts studentiem par rosīšanos, bet es neredzu, kā ar šāda līmeņa pieeju ir iespējams paveikt studentu izziņotos lielos darbus: izlabot Kūļu «Filosofijas» kļūdas; panākt, ka tiek izveidota jauna studiju programma. Ja studenti savu nesasniegs, viņi varēs vainot sistēmu, kas savējos aizstāvējusi, bet dumpiniekus apspiedusi. Tomēr, ja «Gojko Mitičs» strādā tā, kā liek noprast viņa teksti, baidos, ka neveiksmes gadījumā paši vien viņi būs vainīgi.
Raksturvārdi: academia, argumenti, autortiesības, pilsoniskums, revolūcija
« Iepriekšējais ieraksts Nākamais ieraksts »
Atsauču uz šo ierakstu nav
Ja Tevis uzrakstītā publikācijā ir saite uz šo rakstu un Tu vēlies, lai pie šī raksta parādītos saite uz Tavu publikāciju, šeit vari iegūt adresi, ko iekopēt trackback (ping) lauciņā, kas atrodams kontroles panelī pie Tava raksta.
Problēma ir tāda, ka “jaunajiem filosorevolucionāriem” īsti nav racionāla un loģiski strukturēta piedāvājuma, ikurāt kā mazi, spiedzoši susuru barveži, kuri lielmežā sagribējuši gāzt Varu, bet īsti nezinot varas struktūras un sistēmu, tie skrien, dauza pa bērza tāsīm un mētā čiekurus, visiem uzkliedzot “netaisnība!” “tas nav krietni!” “tas ir nepareizi!” , taču nav izdevies pašiem noformulēt, kas tieši (Kūļu finansējums?) ir lielākā fakultātes problēma. Norāde uz mācību tekstu sarežģītību ir nožēlojama, ņemot vērā, ka LU filosofijas skola patiesi nav tā dziļākā, ko gan Gojko darītu Oxbridžā? Tā nu gribētā revolūcija drīzāk izskatās pēc fukšu balles plakāta; vēlmes būt škandaloziem. LU ir pietiekoši demokrātisks rektors, kurš šķiet, savā mikroblogā sūdzējās, ka trūkst studentu iniciatīvu, ideju mācību procesam, nevis pieprasījumu par mēnešbilļetes apmaksu un alus pabalstu. Revolucionāriem nav IDEJAS. ir VIEDOKĻI un KOMENTĀRI, tā ir normāla daļa no demokrātijas procesa, bet trūkst piedāvājuma, vīzijas un nopietnu, kvalitatīvu argumentu. Mājasdarbs kursā “varas gāšana” šādi nebūtu ieskaitīts.
Kā noprotu, viņiem kaut kad šonedēļ ir kaut kāda sanāksme ar LU pārstāvjiem, tieši ar mērķi izrunāt konkrētus uzlabojumus. Lai gan, zinot, kā Latvijā amatpersonas reaģē uz jebkāda veida kritiku vai nepatikšanām vispār, es nebūtu ne mazākajā mērā pārsteigts, ja vienīgais mācībspēku ieguldījums būtu tukša retorika un/vai mēģinājumi iebiedēt un/vai uzreiz izmest “nemiera cēlājus”. :(
Argumentu trūkums vēstulē ir pilnīgi normāls, jo tā bija paredzēta tikai savējiem — ja visi zina, par ko ir runa, pietiek ar pāris atslēgas vārdiem, nekādus pamatojumus nevajag. Tad, kad tas nonāca publiskajā telpā, tad gan vajadzēja saturīgāk pasniegt, vienīgi diezgan ātri tika pateikts, ka tā ir LU iekšēja lieta, un sarunas ar medijiem atceltas, ne?
Un galu galā. Ja jau revolucionāri ir tik neveiksmīgi nostādījuši sevi, “apsūdzētajiem” atlika vien pateikt — tukšas pļāpas, argumentu nav, ja kaut ko vajag, iesniedziet normālu ierosinājumu un tad arī runāsim. Tā vietā pirmā atbilde (vismaz ko es izlasīju medijos) ir “eksmatrikulēsim!” Kā reize nāk prātā tautas sakāmais par vainīgumu un bailīgumu, jo kā citādi skaidrot to, ka filozofijas pasniedzēji(!) neprot uzreiz skaidri norādīt uz studentiņu paziņojuma semantisko tukšumu un bezsatura emocionalitāti? Kāpēc to spēj pamanīt un iztirzāt niitro, bet ne cilvēki, kas saņem naudu par šādas iztirzāšanas prasmes pasniegšanu citiem?
Jāpiebilst, ka publiskajā telpā vēstule nonāca diezgan muļķīgā veidā (via “Twitter” ar paša autora kaismīgu vēlmi) :)
Principā es visam piekrītu, publiskā vēstule un intervija (runājām vairāk kā 2 stundas, rezultātā tikai 2 lapas) bija pilni argumentācijas kļūdām un ad hominemiem, tāpēc to tik ļoti cilāt nevajadzētu (aizliegt, protams, nevaru). Vai esi redzējis mūsu īsto, skaisto pieteikumu: http://bit.ly/plakats (atsauces http://bit.ly/plakatsv)? Tajā es neatsaucos uz Paulu, bet salīdzināju divas grāmatas, kas man pieejamas digitāli. Drošības labad pat izlaidu cauri WCopyfind programmai, kas mani visnotaļ nomierināja — ja ekspertīze tekstu salīdzinās arī statistiski (un ievēros, ka teju vienīgās atšķirības ir filozofija->filosofija un sajūta->maņa), man Goda tiesas priekšā jāstājas nebūs.
Pēc vakardienas notikumiem izskatās, ka pašiem vairs nekas jāpierāda nebūs, beidzot varēšu izgulēties. Pēc pāris stundām tikšos ar dekānu un rektōru.
Shadowbird, nu gluži kā kristāla lodē būtu ieskatījies :) “es nebūtu ne mazākajā mērā pārsteigts, ja vienīgais mācībspēku ieguldījums būtu tukša retorika un/vai mēģinājumi iebiedēt un/vai uzreiz izmest “nemiera cēlājus”.”
Nevar noliegt, ka VFF ir reaģējusi tā, lai panāktu maksimāli daudz aizdomu, ka soda studentu par viņa uzdrīkstēšanos runāt. “Normālās” situācijās vispārzināmas sliktas attiecības ar augstākstāvošajiem ir labs aizsardzības mehānisms, jo tad nebūšanu gadījumā uzreiz parādās aizdomas, ka vēršanās ir nevis par kādiem aktuāliem objektīviem pārkāpumiem, bet gan rēķinu kārtošana. VFF no šādas situācijas acīmredzot nav vairījušies.
Armand, tātad procentuāli cik liela ir šo abu tulkojumu līdzība? Un cik liela tai pieņemts būt tulkojumiem?
Te ir interesants gabaliņš tieši par šo tēmu. Domāju, ka ētikas komisijai strīdi būs pamatīgi.
« debates imigrācijas likumā serveŗu arests — nesamērīga, bet sagaidām… »
1919. gada 28. septembrī dibināta Latvijas Augstskola. 1923. gadā to pārdēvē par Latvijas Universitāti
Viktors: Ka man nav ko darīt man nužna palīdzīb matenē
Edijs: Ja mums ir foto un video materiāli, kur redzams, kā Koperfīlds pazudina brīvības statuju, ko tad tas …
Vitolds: Viena no skaistākajām vietām Latvijā!
keip: Tas links vairs nedarbojas tādēļ lietojiet šo :) https://www.youtube.com/w atch?v=Z_oDMXi-Qeg
agnese: sveiki es mekleju otru pusiti,mans nr 28928321zz atbildu uz sms zvaniet kuriem ir zz velams no valmi…
Es neatceros tavas tīrās drēbes,
Es baidos zināt, cik ir pulkstens,
Man starp kājām aug sēnes.
Man naktī pāri ielai pāriet brālis,
Pret rītu māsa viņu nošauj.
Acis piebirst ar sāli.
Lai ko es domāju, lai kur es braucu,
Man galvā Nirvānas mati,
Varbūt arī tu pati.
Zari raksta, kā tie aug.
Lasīt tālāk nejauši izvēlēto ierakstu nirvānas mati »
Kustība par negatīvu domāšanu Mosties internetā kopš 2002. gada