lv lv ro eu lv lv lv ro en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv et lv lv lv lv lv lv lv cs lv lv en uz fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en en lv lv lv lv lv lv lv lv ru lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv et lv lv lv lv lv lv lv cs lv lv en uz fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ro eu lv lv lv ro en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en en
Daugavā – izstāde par Mazjumpravas muižu
Līdz 15. septembrim RCB Daugavas filiālbibliotēkā (Vizlas ielā 1) skatāma biedrības “Cita Rīga” novadpētniecības izstāde “Mazjumpravas muižas attēlojums presē 20. gs. pirmajā pusē” projekta “Nezināmais zināmajā Mazjumpravas muižā” ietvaros.
Mazjumpravmuižas ūdensdzirnavu ēka ir vienīgais šāda veida kultūrvēsturisks objekts Rīgā un senākā saglabājusies ūdensdzirnavu vieta visā Latvijā.   Mazjumpravas muiža vismaz līdz 13. gs. vidum bija pazīstama ar nosaukumu Blūmendāle (Blomendal). 1259. gadā muiža  pārgāja cisterciešu sieviešu klostera īpašumā, to sāka saukt par Jumpravmuižu (Jungfernhof).  Vēl 17. gs. pirmās puses dokumentos muižu tiek turpināts saukt gan par Blūmendāli (Blumenthal), gan arī par Jumpravmuižu. Tomēr 17. gadsimta beigās teritorija tiek apzīmēta tikai jau kā Jumpravmuiža. Lai Rīgas Jumpravmuižu atšķirtu no Kokneses tuvumā esošās Jumpravmuižas,  parādās nosaukums Mazjumpravmuiža.
Pēc arhibīskapa Alberta klostera īpašumu uzskaitījuma zināms, ka viņam jau pieder Mazjumpravas muiža (Blomendal) un sala Daugavā pie Rīgas, kā arī citi īpašumi tagadējās Latvijas teritorijā. 1259. gadā Rīgas arhibīskaps Alberts piešķīra Blūmendāles muižu, salu Daugavā un 1/3 Akmeņsalas Jēkaba baznīcas cisterciešu klostera mūķenēm. Viņu valdījumā muiža bija visus viduslaikus. 16. gadsimtā Rīgā, reformācijas laikā,  muiža cisterciešu klosterim tika atsavināta. Savukārt pēc Rīgas brīvpilsētas statusa zaudēšanas Polijas karalis Stefans Batorijs jau 1582. gadā uz Rīgu uzaicināja Jezuītu  ordeni, kuram piešķīra Mazjumpravas muižu ar visu zemi.
1621. gadā Vidzemi ieņēma zviedri, un jezuītiem darbība šeit bija jāpārtrauc. 1627. gadā (citur minēts 1621. gads) Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs muižu piešķīra Rīgas monētu kaltuves meistaram Martinam Vulfam, kas 1636. gadā muižu pārdeva Rīgas pilsētai par septiņiem tūkstošiem dālderu, bet 1637. gadā pirkumu apstiprināja Zviedrijas karalis. Pēc pirkuma Mazjumpravas muižai tika pievienotas arī citas Rīgas pilsētas patrimoniāta teritorijas, un tā bija lielākā Rīgas patrimoniālmuiža ar samērā lielu un daudzveidīgu iedzīvotāju sastāvu. Tā bija pakļauta pilsētas pārvaldei un tiesu sistēmai. Tā atradās pilsētas īpašumā, kuru pārvaldīja vai nu ar pilsētas ieceltiem ierēdņiem vai iznomāja.
Laika gaitā muižai vairākas reizes ir mainījušies īpašnieki. Kā arī uz Mazjumpravmuižas zemes sāka veidoties citas muižiņas.
Projekta “Nezināmais zināmajā Mazjumpravas muižā” piedāvājam iepazīties ar to, kā laika gaitā mainījusies  muižas teritorija, sākot ar 13.gs. līdz pat mūsdienām.
20.gs. 20.-30. gadu presē saistībā ar Mazjumpravas muižu dominēja trīs tēmas – muižas zemju dalīšana, Brīvības cīņas un Rīgas pilsētas robežu noteikšana. Tāpēc piedāvājam īsumā iepazīties arī ar preses materiāliem, kuri tika izgūti no LNB digitālās bibliotēkas periodikas kolekcijas “Periodika.lv”.
Izstāde ir papildināta ar bibliotēkas novadpētniecības materiāliem par Mazjumpravas muižu.
“Projekts “Nezināmais zināmajā Mazjumpravas muižā” tiek līdzfinansēts Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departamenta Sabiedrības integrācijas programmas ietvaros. Par saturu atbild biedrība “Rīgas Mazjumprava”
Izstāde skatāma: O.:11.00–19.00, T, C, Pk: 10.00–18.00, S: 10.00–17.00 – vasarā
P: 10.00–18.00, O, T, C: 10.00–19.00, Pk: 10.00–18.00, S: 10.00–17.00
2021. gada 17. augusts
Afiša: pasākumi, izstādes     Daugava
Rīga un ​ Hanzas savienība
Kultūrtelpas “Strops” darbība Čiekurkalnā
Informācija par izmaiņām bibliotēku darba laikā, kontaktinformācijā un citi aktuāli jautājumi
P, O, T, C, Pk: 9.00–20.00
Kontakti un darba laiks >>
Norādiet mēnesi septembris 2022  (40) augusts 2022  (33) jūlijs 2022  (22) jūnijs 2022  (29) maijs 2022  (52) aprīlis 2022  (36) marts 2022  (32) februāris 2022  (17) janvāris 2022  (16) decembris 2021  (20) novembris 2021  (20) oktobris 2021  (20) septembris 2021  (35) augusts 2021  (24) jūlijs 2021  (24) jūnijs 2021  (24) maijs 2021  (22) aprīlis 2021  (17) marts 2021  (22) februāris 2021  (12) janvāris 2021  (20) decembris 2020  (24) novembris 2020  (27) oktobris 2020  (24) septembris 2020  (17) augusts 2020  (18) jūlijs 2020  (9) jūnijs 2020  (20) maijs 2020  (16) aprīlis 2020  (37) marts 2020  (27) februāris 2020  (34) janvāris 2020  (24) decembris 2019  (23) novembris 2019  (31) oktobris 2019  (34) septembris 2019  (23) augusts 2019  (20) jūlijs 2019  (18) jūnijs 2019  (24) maijs 2019  (26) aprīlis 2019  (38) marts 2019  (28) februāris 2019  (27) janvāris 2019  (18) decembris 2018  (21) novembris 2018  (28) oktobris 2018  (32) septembris 2018  (30) augusts 2018  (22) jūlijs 2018  (9) jūnijs 2018  (23) maijs 2018  (35) aprīlis 2018  (32) marts 2018  (29) februāris 2018  (22) janvāris 2018  (26) decembris 2017  (28) novembris 2017  (30) oktobris 2017  (35) septembris 2017  (22) augusts 2017  (17) jūlijs 2017  (9) jūnijs 2017  (12) maijs 2017  (34) aprīlis 2017  (29) marts 2017  (25) februāris 2017  (27) janvāris 2017  (15) decembris 2016  (13) novembris 2016  (10)
Kā kļūt par lietotāju
Kontaktinformācija un darba laiks
Eiropas Savienības informācijas punkts
Rīgas Centrālās bibliotēkas izdevumi
Ēka Brīvības gatvē 206
Mans stāsts par Rīgu
Šī vietne izmanto sīkdatnes, lai uzlabotu jūsu pieredzi pārlūkojot šo mājaslapu lasīt vairāk. Sapratu
The cookie settings on this website are set to "allow cookies" to give you the best browsing experience possible. If you continue to use this website without changing your cookie settings or you click "Accept" below then you are consenting to this.