lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv en lv lv lv eo nb en lv lv en lv lv es tr uk es en fr it lv lv lv lv lv pl lv en lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en fi lv lv lv lv es de lv lv en lv az lv lv sv lv lv lv en lv es lv lt lv es lv es lv eo lv lv en lv az lv lv lv en lv lv en lv fr lv es lv es en lv es de lv eo lv lv lv lt lv lv lv lv sv lv es lv ru ru ru ru ru ru ru ru lv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
$385 miljardu lieli slēptie parādi jeb kā Ķīna dzen nabadzīgās valstis parādu jūgos
2021. gada 4. oktobris 13:17
ASV pētniecības kompānija "AidData" aprēķinājusi, cik lielus līdzekļus jaunattīstības valstis ir aizņēmušās no Ķīnas pēdējo 20 gadu laikā. Atklāts, ka valstis Ķīnai ir parādā vairāk, nekā domāts agrāk, - 385 miljardus dolāru. Galvenais aizņēmējs ir Krievija, kas Ķīnai ir parādā 125 miljardus dolāru. Kā Ķīna kļuva par pasaulē lielāko kreditoru un ko tas varētu nozīmēt citām valstīm?
Atveras pirmie 14. Saeimas vēlēšanu iecirkņi Austrālijā
Tās nav tikai vēdergraizes: kā atpazīt apendicītu?
Pašgatavots garšaugu sāls dažās minūtēs
VideoNBA zvaigzne Džeimss gatavs ieguldīt naudu dīvainā sporta veidā - piklbolā
Interneta ēnas puse pret mobilizāciju: ieskats "antimobilizācijas" pakalpojumu melnajā tirgū
Krimplēnmānija. Modes kliedziens padomju garderobē
"AidData" laboratorija, kas ir "William & Mary" koledžas pakļautībā, analizējusi 13 427 attīstības projektus 165 valstīs, kas īstenoti pēdējo 18 gadu laikā. Visi šie projekti ir daļa no Ķīnas starptautiskās iniciatīvas "Viena josta un viens ceļš", un slēpto parādu apjoms ir 385 miljardi dolāru. Šos parādus starptautiskās reitingu aģentūras, pētniecības institūti un starptautiskās institūcijas neņem vērā, tomēr ir skaidrs, ka vairāk nekā 42 valstu parādsaistības pret Ķīnu pārsniedz 10% no IKP. Vidēji valstīs ar zemu un vidēju ienākumu līmeni parādu apjoms pret Ķīnu veido 6% no IKP.
Laboratorijas izpilddirektors Breds Pārks intervijā "Financial Times" atzina, ka lielākā daļa šo parādu netiek uzrādīti jaunattīstības valstu finanšu atskaitēs un pat pašas valdības nespēj nosaukt precīzu summu, kāda nākotnē būs jāatdod Ķīnai.
Kas ir Ķīnas iniciatīva "Viena josta un viens ceļš"?
Sākotnēji Ķīnas prezidenta Sji Dzjiņpina mērķis bija Ķīnas ekonomikas integrācijas pasaules ekosistēmā ar dažādu jaunu reģionālās partnerības mehānismu izstrādi, kas stimulē ekonomisko izaugsmi nabadzīgākās valstīs, nostiprinot sakarus dažādās nozarēs, kā arī miera veicināšanā. Starp projekta svarīgākajiem uzdevumiem ir radīt jūras un sauszemes koridorus starp Ķīnu, Eiropu un Āfriku, kā arī ekonomisko saišu paplašināšana.
Iniciatīvas īstenošanai tika radītas vairākas jaunas organizācijas - Āzijas Infrastruktūras investīciju banka, Jaunā zīda ceļa alianse, kā arī vairākas citas. Tomēr pirms neilga laika pētnieki sāka brīdināt, ka šā projekta finansiālais slogs galvenokārt gulstas uz tādām valstīm kā Venecuēla, Pakistāna, Laosa un Kambodža. Pēc "Financial Times" 2018. gadā veiktā pētījuma, starp valstīm, ar kurām Ķīna sadarbojas projektā, lielākajā daļā valstu ir augsti ekonomiskie riski, kā arī augsts maksātnespējas risks.
Ķīnas pārstāvji gan ziņo par "lieliem panākumiem" šajā projektā. No 2017. līdz  2019. gadam tika uzbūvēts dzelzceļš Etiopijā no Adisabebas uz Džibuti, uzbūvēti ostas termināļi Abu Dabī (AAE) un Kuantanas (Malaizija) ostās, kā arī izbūvēts Pakistānas lielākās hidroelektrostacijas pirmais ģeneratoru bloks. 2020. gadā starp Ķīnu un "Jaunā zīda ceļa" valstīm tirdzniecības apjoms bija 1,35 triljoni dolāru, kas ir par 0,7% vairāk nekā 2019. gadā. 29,1% no šīs summas ir Ķīnas ārējās tirdzniecības apjoms.
Pārks aģentūrai "Reuters" uzsvēra, ka, skatoties tuvāk, šie rezultāti neizskatās tik rožaini.
"Arvien vairāk politiķu valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem iesaldē "Jostas un ceļa" projektus to paaugstināto cenu, korupcijas un parādu dēļ," sacīja Pārks.
Pēdējo 20 gadu laikā Ķīna aktīvi finansējusi projektus jaunattīstības valstīs un ieņēmusi dominējošo stāvokli pasaulē. Pašlaik, pēc "AidData" informācijas, Ķīna starptautiskajiem ekonomiskās attīstības projektiem tērē divreiz vairāk, nekā ASV vai citas lielvalstis - vismaz 85 miljardus dolāru gadā.
Projekta laikā Ķīna ieguldījusi vairāk nekā 843 miljardus dolāru ceļu, tiltu, ostu un slimnīcu būvniecībā 163 Āfrikas un Centrālāzijas pilsētās, un gandrīz 70% no šīs summas tika piešķirtas valsts bankām un valstu uzņēmumiem kā kredīti.
Šie kredīti netika formēti kā valsts parāds, bet norakstīti citiem tirgus spēlētājiem, jo daudzas nabadzīgās valstis no parādiem cieš lielus zaudējumus un nedrīkst atļauties oficiāli ņemt jaunus parādus, norāda Pārks.
No "AidData" atskaites var secināt, ka Krievija ir lielākais aizņēmējs, kas Ķīnai ir parādā 125 miljardus dolāru. Šīs valstis cieši sadarbojas "Vienas jostas un viena ceļa" projektā. 2017. gadā Krievija un Ķīna vienojās par sadarbību "Polārā Zīda ceļa" veidošanā, bet 2018. gadā tika panākta vienošanās starp Krievijas un Ķīnas bankām par 9,5 miljardus dolāru vērtiem kredītiem dažādu projektu finansēšanai Arktikā. Pēc gada tika panākta vienošanās arī par Ķīnas "Jūras Zīda ceļa" veidošanu. Tiesa gan, pēdējā gada laikā Krievijā izskan aicinājumi meklēt alternatīvas šai sadarbībai.
Ar ko tas draud citām valstīm?
"AidData" ziņojums liecina, ka Ķīna faktiski iedzen nabadzīgās valstis parādu slazdā. Kā ziņo "Financial Times", analītiķi pauduši bažas, ka tas var radīt situāciju, ka Pekina pārņem to valstu aktīvus, kas vairs nespēj atmaksāt parādus. Kritiķi norāda, ka šīs bažas ir pārspīlētas un visticamāk, ka tās atspoguļo bažas par Ķīnas pieaugošo ietekmi pasaulē.
Džona Hopkinsa universitātes pētījums 2020. gadā parādīja, ka laika posmā no 2000. līdz 2019. gadam Ķīna anulējusi Āfrikai parādus 3,4 miljardu dolāru apmērā, bet vēl 15 miljardus dolāru vērti parādi tikuši refinansēti vai restrukturizēti. Ķīna nevienas valsts aktīvus nav piesavinājusies.
Tomēr Pārks vērš uzmanību uz to, ka tikai 44% no visa Ķīnas kredītportfeļa ir saistāmi ar ķīlu. Tas nozīmē - ja procentu likmes būs augstas, Ķīna varēs šo situāciju izmantot savā labā. Tāpat Ķīna palielinājusi kredītu apjomu valstīm, kas bagātas ar dabas resursiem. Šos aizdevumus nodrošina ienākumi no preču eksporta nākotnē, un tiem ir salīdzinoši augstas procentu likmes - ap 6%.
kredīti un naudas aizņemšanās
Laikraksts: Abi "Nord Stream" gāzesvadi nekad nebūs izmantojami
Interneta ēnas puse pret mobilizāciju: ieskats "antimobilizācijas" pakalpojumu melnajā tirgū
Krievijas šantāžai beidzas resursi jeb kā Rietumi beidzot piecēlušies kājās
Viena no bagātākajām sievietēm pasaulē otro reizi triju gadu laikā šķir laulību
Interneta ēnas puse pret mobilizāciju: ieskats "antimobilizācijas" pakalpojumu melnajā tirgū
"Latvijas pasts" palielinās pārrobežu sūtījumu izsekošanas tarifu
''Eurostat'': Augustā reģistrēts augstāks bezdarba līmenis nekā ES vidēji
Lopkopības uzņēmuma "Pampāļi" apgrozījums pērn pieaudzis par 25%
Infografika Inflācija eirozonā septembrī sasniedz rekordaugstu līmeni
Mājokļa pārdomāta siltināšana – vislabākā siltumenerģija ir neiztērētā siltumenerģija
Atklāts, kā izskatīsies monētas ar karaļa Čārlza III portretu
Krievijas šantāžai beidzas resursi jeb kā Rietumi beidzot piecēlušies kājās
RNP atklāj iespējamus pārkāpumus ēku uzturēšanas darbu pasūtīšanā; uzņēmums vērsies tiesībsargājošās iestādēs
Noplūdes "Nord Stream" ir sabotāža, uzskata NATO
Neglāsti ekrānu – satiec klātienē! 7. oktobrī Ķīpsalā influenceru konference "Sijā auzas!"
Latvijā turpina samazināties benzīna un dīzeļdegvielas cenas
Saeimas komisijā spraigas diskusijas par Skultes termināļa celtniecību
Forbes: Krievija sniedz lielāku militāro "atbalstu" Ukrainai nekā Rietumi
Latvijā darbību uzsāks automašīnu abonēšanas platforma "MyBee"
Jauno "iPhone 14" vājo pārdošanas rezultātu dēļ kritusies "Apple" akciju vērtība
NVA piedāvā bezmaksas konsultācijas darba devējiem, kuri vēlas nodarbināt cilvēkus ar invaliditāti
"Daugavpils lokomotīvju remonta rūpnīca" ražos tramvajus savai pilsētai
Viena no bagātākajām sievietēm pasaulē otro reizi triju gadu laikā šķir laulību
Saeima noraida vairākas opozīcijas ieceres par nodokļu izmaiņām
Bыбopы OHЛAЙH ЛaTBия roлocyeT зa HoBый cocTaB CeйMa. Cлeди c RUS TVNET
ФoTo Packoпkи coBeTckoй бpaTckoй Morилы B ЭcToHии: BMecTo шecTepыx coлдaT HaйдeHы ocTaHkи coTHи людeй
yparaH "ИэH" yHec бoлee 20 жизHeй Bo Флopидe и идeT Ha ЮжHyю KapoлиHy
Пpи HaпaдeHии Ha шkoлy B Kaбyлe пorибли kak MиHиMyM 19 чeлoBek
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa