lv jv cs fr sl lv ru es lv rm id lv cy en lt lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv en lv nl en lv lv lv lv lv lv en en en lv rm id lv cy en
Arturs Jeresjko □ Nodokļu maksātāji - varoņi un antivaroņi
CkaчaTb шaблoHы Joomla 3.5 бecплaTHo
Arturs Jeresjko □ ''Nu ir lētāk - grāb tik ciet!'' - Ceturtdiena, 19 Janvāris 2017 14:41
Arturs Jeresjko □ Apaļas summas kvadrātmetros - Otrdiena, 21 Marts 2017 09:27
Arturs Jeresjko □ Apdrošināšanas renesanse - Sestdiena, 18 Novembris 2017 11:43
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība Latvijā: pirmrindnieki un iepakaļ palikušie - Ceturtdiena, 04 Februāris 2016 12:40
Arturs Jeresjko □ Apstrādes rūpniecība samazina apgriezienus - Ceturtdiena, 11 Februāris 2016 13:22
Arturs Jeresjko □ Nodokļu maksātāji - varoņi un antivaroņi
Lielākie nodokļu maksātāji tagad taps zināmi arī plašākai sabiedrībai. Valsts ieņēmumu dienests ir nācis klajā ar 2015. gada lielāko nodokļu maksātāju sarakstu.
Šī topa augšgalā ir degvielas mazumtirgotājs Statoil Fuel & Retail. Par to, protams, nebūtu jābrīnās, jo 80% no katra pārdotā benzīna vai dīzeļdegvielas litra ieripo Valsts kasē PVN vai akcīzes nodokļa veidā. Turklāt valsts šo nozari uzrauga ļoti stingri, tādēļ savus nodokļus Statoil nomaksā līdz pat pēdējam centam. Kopā: 172 milj. eiro.
Tas, protams, ir ļoti labi, bet ir arī lieli nemaksātāji. VID administrēto valsts budžeta maksājumu kopējais parāds uz šā gada 1.martu ir 1,452 miljardi eiro.  No tiem 897,49 milj. eiro jeb 61,79% veido nodokļi, kurus reāli nevarēs iekasēt.
Ļaunākas par cipariem ir tikai tendences - parādu apjoms pieaug. Šā gada pirmajos trijos mēnešos nodokļu parāda kopējā summa ir pieaugusi par 2,5%. No tiem 1,96% veido parādi, kurus reāli nevarēs iekāsēt.
Šādā situācijā VID darbinieku centību, protams, var ļoti labi saprast. Taču arī viņi var pārcensties, līdz ar nezālēm izravējot kviešus. Reāli precedenti jau ir bijuši.  Marta beigās VID arestēja Latvijas lielākā graudu pārstrādes uzņēmuma Dobeles dzirnavnieks aktīvus. Šis uzņēmumus pagājušajā gadā viena deva budžetam 1,86 milj. eiro lielu pienesumu. Taču veselais saprāts beigās uzvarēja: kamēr Dobeles dzirnavnieka juristi strīdas ar VID par nodokļu summu, uzņēmumam ir ļauts strādāt un pelnīt.
Kopumā ir jāatzīmē, ka Latvijas nodokļu politika šobrīd ir izdevīga ražotājiem, kuru produkcijas pašizmaksas lielāko daļu veido pēdējos gados lētāk kļuvušās izejvielas, un nav izdevīga tiem, kas ražo pakalpojumus ar augstu pievienoti vērtību, jo šāda produkta galvenā sastāvdaļa būs nevis lētā dīzeļdegviela, bet gan dārgās smadzenes. Starp citu, darbaspēka nodoklis Latvijā salīdzinājumā ar citām Baltijas valstīm neizskatās pārāk konkurētspējīgs. Galarezultātā nospraustais mērķis - veicināt Latvijā pakalpojumu ar augstu pievienoto vērtību attīstību - tā arī paliek nesasniedzams reālās nodokļu sistēmas dēļ.
Vēl viens Latvijas nodokļu trūkums ir to absolūtā neprognozējamība. Pirms kārtējām vēlēšanām visi sola samazināt nodokļu slogu, tad - tavu brīnumu! - konstatē, ka iepriekš nodokļi nav bijuši iekasēti pietiekamā apjomā, kam secīgi seko nodokļu likmju celšana. Kā nesenu piemēru var minēt iesaldēto iedzīvotāju ienākumu nodokļa likmes samazināšanu un negaidītu akcīzes nodokļa degvielai celšanu.
Atsevišķu kritiku ir jāvelta visai neveiklajiem mēģinājumiem ieviest Latvijā progresīvo nodokli. Runa ir par papildu nodokļu slodzi algām, kuras pārsniedz 4 tūkstošus eiro (tā saucamais solidaritātes nodoklis). Iespējams, to var nosaukt par gudru politisko gājienu, kurš ļauj izpelnīties ne pārāk turīgās elektorāta daļas simpātijas, taču nekādā veidā par tālredzīgu ekonomikas veicināšanas soli, jo tādā pieeja nevarēs atvilināt uz Latvijas augsta līmeņa speciālistus no Eiropas.
Arturs Jeresjko (ApTyp Epecbko) - ekonomikas un juridisko zinātņu kandidāts.
Arturs Jeresjko □ Eirozonas attīstība 2017. gadā: lēna, toties stabila
Ja politiskajā aspektā 2017. gads Eiropai solās būt diezgan sarežģīts (vēlēšanas, Brexit, neprognozējamās attiecības ar jauno ASV vadību, sankciju karš ar Krieviju), tad ekonomiskajā aspektā - diezgan labs. Eirozonas valstīm jau nu noteikti.
Arturs Jeresjko □ Ārējā tirdzniecība: deficīts samazinājies līdz minimumam
Kokapstrādes izrāviens septembrī nav spējis atvieglot naftas un graudaugu eksporta smago kritienu. Kopumā Latvijas preču eksporta apjomi septembrī salīdzinājumā ar šo pašu iepriekšējā gada mēnesi samazinājās par 2,7%. Eksporta preču apjoma samazinājums šī gada pirmajos deviņos mēnešos salīdzinājumā ar tādu pašu 2015. gada periodu bija 1,6%.
Arturs Jeresjko □ Būvnieki gaida signālu no Briseles
Latvijas statistiķi ir aprēķinājuši neuzbūvēto māju, cehu un ceļu skaitu.
© 2022 Freedom Voice All. Bce пpaBa зaщищeHы