lv en lv lv en fr lv lv es en lv lv lv ia en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv en lv lv en lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv en lv en lv en lv lv en lv lv lv en lv lv lv en
Kā Krievija pārkāpa Krievijas konstitūciju – un citas piezīmes – Atis Lejiņš
Latvijas Republikas 13. Saeimas deputāts
Nedēļas sākumā Latvijas delegācijas sastāvā apmeklēju 26. Baltijas jūras parlamentāro konferenci, kura norisinājās Hamburgā. Tematiski tā šoreiz bija veltīta inovatīvai zinātnei un ilgtspējīgam tūrismam Baltijas jūras reģionā; piedalījās apmēram 200 delegāti – parlamentu pārstāvji, eksperti un aicinātie viesi. Konferenci organizēja un vadīja Hamburgas reģionālā parlamenta prezidente no sociāldemokrātu partijas Karola Aleksandra Veita; uz nākamo gadu konferences prezidentūru savukārt pārņem Ālandu salas (Jorgena Petersona personā).
Konference rādījās rāma un konstruktīva miera pilna, un diez vai kāds no klātesošajiem bija paredzējis, ka te varētu izcelties kādi “augsti” strīdi. Tomēr bez tiem neiztika, diskusijas konteksts pavērsās tā, ka Latvijas delegācija nevarēja noklusēt joprojām notiekošo Krievijas karu pret Ukrainu. Taču par to nedaudz vēlāk.
Ko vēlos atzīmēt vispirms – konferences gaitā izskanēja informācija, ka ap Baltijas jūru cilvēki tik daudz lieto pretsauļošanās eļļas un krēmus, ka to nonākšana ūdenī jau ir pamanāmi palielinājusies, zivju organismos konstatētas šādu produktu paliekas. Nākotnē acīmredzot nāksies pētīt, vai un kā tas ietekmē zivis un visdrīzāk arī cilvēkus, kas šīs zivis patērē pārtikā.
Tāpat vēlos ievadā arī uzteikt savu kolēģi Veiko Spolīti, kurš aktīvi uzstājās paneļdiskusijās un aktualizēja vairākus būtiskus jautājumus, tajā skaitā saistībā ar Krieviju – atrodot vārdus, kurus citi neprata piemeklēt vai vienkārši, lai nebojātu labo noskaņojumu, vairījās pieminēt “zālē esošo ziloni”.
Piemēram, kad paneļdiskusijā bija runa par vides aizsardzību, Krievijas delegācija par to neko būtisku nepateica, pamatā izskanēja daudz skaistu vārdu un populisma. Veiko Spolītis jutās spiests celties un pieminēt Eiropas direktīvu, kas liek kuģu degvielā izmantojamo dīzeli aizvietot ar dabasgāzi; pie mums tas arī pakāpeniski notiek. Bet ko šajā virzienā dara Krievija, kurā taču dabasgāze ir tik bagātīgi pieejama? Un tas bija kā ar rungu pa galvu, visa tā skaistā runāšana aprāvās, atbildē – klusums.
Līdzīgi notika, kad runājām par referendumiem un tautas nobalsošanām. Te jutos aicināts lūgt vārdu es; uzstājoties minēju, ka ir šādām nobalsošanām savas ēnas puses un savas labās puses. Piemēram, Latvijā to nav bijis daudz, taču dažkārt ir bijuši ļoti veiksmīgi – piemēram, apturējām Latvenergo privatizāciju, nosargājām Daugavu. Arī viena boļševika ierosinātā divvalodības referendumā tautas atbilde bija graujoša. Tāpat pieminēju arī “Brexit” referendumu Lielbritānijā – tam gan rezultāts ir no mūsu skatījuma negatīvs, tomēr arī tur, tāpat kā Latvijas referendumiem, bija ilgs sagatavošanas posms, plašas debates par un pret, iesaistīta tauta. Bet tam pilnīgs pretstats, protams, bija Krima – kur viss notika viens un divi, un gatavs.
Šeit Krievijas delegāte Valentīna Pivņenko (tā pati, kas konferencē Polijā solīja, ka man par izrunāšanos klāšoties plāni) iekrita lamatās un sāka izpausties sakāpinātos toņos. Pēc viņas runas atkal bija iespēja Veiko Spolītim nākt ar mierīgu, konstruktīvu situācijas skaidrojumu. Veiko atzina, ka saprot – krieviem šie ir ļoti emocionāli jautājumi. Taču viņam viss šķietot ļoti vienkārši – Krievija pārkāpusi vairākas starptautisko tiesību vienošanās: Helsinku nolīgumu, Budapeštas memorandu un, galu galā, arī Ukrainas un pat pašas Krievijas konstitūcijas, jo referendums notika ar svešas armijas klātbūtni un drošības iestāžu pastiprinātu darbību.
Interesants kāzuss bija arī pašu Krievijas delegātu runās. Vispirms viņi stāstīja, cik Krievijā viss ir labi, pēc tam viens delegāts, vecs boļševiks, cēlās kājās un stāstīja par to, ka Krievijā trūkst skolu un ir palielināta bērnu mirstība. Un jautāja, vai tas ir populisms, ja viņš pasakot, kā ir.
Kuluāros saņēmām atzinības par savām runām, jo citu valstu parlamentāriešiem reizēm tiešām pietrūkst arī zināšanu par Krieviju tādā līmenī, kādā tās vēsturiski ir Latvijai. To arī mums teica, ka tas ir tieši mūsu uzdevums – šīs zināšanas formulēt vārdos, uzstājoties starptautiskās sanāksmēs. Un tā arī rīkojamies, pa drusciņai vien cīnoties ar kaimiņu lielvalsts ietekmi starptautiskajā telpā. Tikai jāprot ir runāt mierīgi, bez pārliekām emocijām, lietišķi.
Noslēgumā vēlos vēl pieminēt kādu patīkamu sīkumu – kā jau parasti šādos pasākumos, klātesošie saņēma suvenīrus ar simboliku, un šoreiz tā bija tiešām uz ilgtspējību vērsta lieta, soma no otrreizēji pārstrādāta papīra un līdzīgiem materiāliem. Latvijā koku ir gana, varētu ieteikt arī mūsu uzņēmējiem padomāt par šādu inovatīvu produktu – reizē praktisks un pret vidi atbildīgs.
Nedaudz komentējot pievienotās fotogrāfijas, jāpiemin, ka grandiozais Hamburgas rātsnams, kurā norisinājās konference, ir celts 1890-o gadu beigās un atjaunots kaut kad 1990-ajos, bet brīnumainā kārtā nemaz daudz nebija cietis no pamatīgās bumbošanas Otrā pasaules kara laikā. Uz zāles sienām bija redzamas interesantas freskas, kurās gleznota pilsētas attīstība, savukārt galvenās sienas centrā ir četras cilvēku figūras, kas simbolizē gudrību, zinātni, tirdzniecību un tiesības.
Freskās uz sienas pa kreisi redzam pilsētas pirmsākumus, nekā daudz tur nav, tikai koki un ūdens; tālāk ir zvejnieki ar primitīviem zvejas rīkiem, vienkāršām laivām un vēršiem kā sauszemes transportu. Nākamajā posmā redzam jau kristietības periodu, bet interesanti ievērot, ka nekur nav attēloti cilvēki, kas būtu nometušies ceļos, un tas, kā mums pastāstīja Hamburgas pārstāvji, ir darīts apzināti, jo nevienam nevarējis rādīt, ka viens vācietis cita vācieša priekšā varētu zemoties. Savukārt tālāk pa labi freskās jau redzam īstu progresu, attīstītu kuģniecību utt. Hamburga kļuvusi par bagātu pilsētu un varbūt tāpēc arī varēja šādu greznu rātsnamu uzbūvēt.
Un jā, virs freskām taču ir vesela rinda ar visu to pilsētu ģerboņiem, ar ko bagātā Hamburga tirgojusies. Un to vidū ir arī Rīga, Ventspils, Valmiera u.c.
Tieši tajā laikā norisinājās Martina Šulca un Angelas Merkeles “divkauja” vācu televīzijā, un man izdevās vēl beigu posmu un sekojošās ekspertu debates noklausīties. Bija interesanti redzēt, cik korektas bija šīs diskusijas. Jāatzīst gan, kaut Hamburga ir 30% sociāldemokrāti un 30% kristīgie demokrāti, un pie varas ir sociāldemokrāti, Vācijā tika konstatēts, ka nacionālā balsojumā Merkele ir uzvarējusi – no tiem, kas balsotu šodien, vairāk nekā 50% ir par Merkeli un tikai 20% balsotu par Šulcu. Ļoti lielu skādi sociāldemokrātiem ir nodarījis bijušais kanclers Gerhards Šrēders, pieņemot darbu “Rosneft” uzraudzības padomē. Tagad viņš faktiski pieder pie Kremļa politikas veidotājiem, jo “Rosneft” ir ASV un Eiropas sankciju sarakstā… Pagaidām liela Putina uzvara.
Angela Merkele, Baltija, Baltijas jūra, Baltijas jūras parlamentārā konference, Brexit, Gerhards Šrēders, Hamburga, Kremlis, Krievija, Krima, Latvija, Lielbritānija, Martins Šulcs, Ukraina, Valentīna Pivņenko, Veiko Spolītis, Vācija, dabasgāze, konference, referendums, sociāldemokrāti, vide
Trieciens organizētajai noziedzībai Latvijā – 4. daļa
EDSO novērotāji: Gruzijas jautājums
2 thoughts on “Kā Krievija pārkāpa Krievijas konstitūciju – un citas piezīmes”
2021. gada 28. aprīlis 07:31
Pasaulē notiek daudz netaisnību. Pasaulē notiek daudz ļaunuma. Diemžēl Krievijas Federācija nav izņēmums. Visu cienītā Dievietes Gajas un Dieva Urāna meita Temīda redz šīs netaisnības. No taisnības Dievietes Temīdas modrajām acīm nevar noslēpt nevienu netaisnību. Ar savu skatienu viņa kliedē tumsu un atver cilvēku acis uz patiesību. Aleksejs Navaļnijs ir Dievietes Temīdas vēstnesis mūsdienu Krievijā. Viņš ir kā ass zobens Dievietes Temīdas stingrajā tvērienā, kas atmaskos ļaunumu un sacirtīs n-tos gadus ilgušās netaisnības. Par nelaimi, cilvēktiesību aizstāvis Aleksejs Navaļnijs izcieš cietumsodu Krievijas tieslietu sistēmas safabricēto krimināllietu dēļ. Taču Aleksejs Navaļnijs ir spēcīgs un drosmīgs, viņš nav zaudējis apņēmību cīnīties par ikviena Krievijas Federācijas iedzīvotāja nākotni, labklājību un brīvību. Aleksejs Navaļnijs ir demokrātijas aizstāvis. Šobrīd Krievijas Federācija piedzīvo demokrātijas nāvi. Mūsdienu Krievija konsekventi virzās totalitārisma virzienā. Tikai pašu Krievijas Federācijas iedzīvotāju spēkos ir nepieļaut demokrātijas nāvi un totalitārās kapitālistiskās diktatūras izveidi. Tikai Krievijas Federācijā dzīvojošās tautas pašas var glābt savu valsti no despotisma, morāla pagrimuma un mūžīgas nabadzības. Pagaidām vadonis Vladimirs Putins (par prezidentu šo diktatoru nedrīkst saukt) un viņa partija “Vienotā Krievija” negrasās atkāpties no varas. Tikai tauta ir spējīga šo situāciju mainīt. Mūžam taisnīgo un šķīsto Dievieti Temīdu pārņem asaras, redzot Krievijas iedzīvotāju ciešanas. Dieviete Temīda ir uzticīga sieva savam vīram Dievam Zevam. Viņa ir gādīga māte saviem bērniem: Dievam Prometejam, Dievietei Karpo, Dievietei Haritai un citiem saviem bērniem. Viņa ir visas cilvēces aizstāve. Viņa ir likuma aizstāve, kas nes mieru un kārtību visā pasaulē. Taisnības Dieviete Temīda ir svētījusi Alekseju Navaļniju kā savu zobenu. Dieviete Temīda nepametīs plašās Krievijas iedzīvotājus nelaimē.
Lai godāta taisnības Dieviete Temīda kā tas no iesākuma ir bijis, tā tagad un vienmēr lai ir!
Ar Dievietes Temīdas atklāsmēm, Skolnieciņš no Olimpa kalna [Dievu sūtnis]
#AleksejsNavaļnijs #KorupcijasApkarošanasFonds #brīvībuAleksejamNavaļnijam #demokrātija #cieņa #OlimpaKalns #DievieteTemīda #TaisnībasDieviete #Temīda #tiesiskums #valstiskums #brīvība #Skolnieciņš
2021. gada 28. aprīlis 07:32
Ir atnācis pavasaris – cerību un jaunas dzīvības laiks. Tik diemžēl šis pavasaris ne visām tautām ir tik laimīgs un veiksmīgs kā mums. Pašlaik Krievijas Federācijā dzīvojošās tautas cieš no autoritārās kapitālistiskās diktatūras. Vladimirs Putins un viņa partija “Vienotā Krievija” ir nozagusi varu tautai. Kleptokrātija ir paverdzinājusi Krieviju. Vienīgi Aleksejs Navaļnijs un viņa līdzgaitnieki šķir mūsdienu Krieviju no totalitārisma bezdibeņa. Korupcijas apkarošanas fonds, kuru dibināja Aleksejs Navaļnijs 2011. gada 9. septembrī, cīnās par Krievijas iedzīvotāju likumīgajām tiesībām un interesēm. Diemžēl Krievijas tieslietu sistēma ir pasludinājusi Korupcijas apkarošanas fondu par ekstrēmistisku organizāciju (video no opozicionāra Leonīda Volkova YouTube konta: youtube.com/watch?v=QROwMINAAZ8 [Kāpēc FBK un Navaļnija štābi nav ekstrēmisti?]). Demokrātijas agonija Krievijas Federācijā vel joprojām turpinās. Mūsdienu Krieviju ir pārņēmis lielkrievu šovinisms: militārais un pareizticīgo baznīcas kults. Krievija konsekventi virzās uz totalitārisma pusi. Tikai Krievijas iedzīvotāji ir spējīgi glābt savu valsti no iznīcības. Mūsdienu Krievijā labais un ļaunais nav līdzsvarā, jo ļaunums atrodas pārākumā. Šajā grūtajā laikā ir svarīgi nezaudēt ticību. Visvarenā Dieviete Temīda redz netaisnības, nelikumības un noziegumus, kas notiek tagadējā Krievijā. Taisnības Dieviete Temīda spriedīs taisnu tiesu ikvienam no mums. Viņa atalgos labu ar labu, bet ļaunu ar ļaunu. No viņas redzesloka nekas nepazudīs. Patlaban Aleksejam Navaļnijam ir nepieciešams mūsu atbalsts. Lūgsim Dievus par viņu, sūtīsim savas pozitīvās domas viņam. Lai mūžam taisnīgā Dieviete Temīda svētī Alekseju Navaļniju! Lai Dieviete Temīda pasargā Alekseju Navaļniju no ļauna!
Lai godāta taisnības Dieviete Temīda kā tas no iesākuma ir bijis, tā tagad un vienmēr lai ir!
Ar Dievietes Temīdas atklāsmēm, Skolnieciņš no Olimpa kalna [Dievu sūtnis]
P.S. Atsauce uz Korupcijas apkarošanas fonda mājaslapu: fbk.info. Cilvēktiesību aizstāvja Alekseja Navaļnija YouTube konts: youtube.com/user/NavalnyRu. Korupcijas apkarošanas fonda oficiālais YouTube konts: youtube.com/channel/UCgxTPTFbIbCWfTR9I2-5SeQ (Navalnij LIVE).
#AleksejsNavaļnijs #KorupcijasApkarošanasFonds #brīvībuAleksejamNavaļnijam #demokrātija #cieņa #OlimpaKalns #DievieteTemīda #TaisnībasDieviete #Temīda #tiesiskums #valstiskums #brīvība #Skolnieciņš
Jūsu e-pasta adrese netiks publicēta. Obligātie lauki ir atzīmēti kā *
• LR 13. Saeimas deputāts [info]• Baltijas Asamblejas Drošības un aizsardzības komitejas vicepriekšsēdētājs [info]• NATO Parlamentārās asamblejas Latvijas delegācijas pastāvīgais pārstāvis [info]
Anna Lejiņa, tulk. Atis Lejiņš
aizsardzība ASV Atis Lejiņš Baltija budžets drošība Eiropa Eiropas Komisija Eiropas Savienība ekonomika English Igaunija Indija intervija karš konference Krievija krīze Latvija Lietuva likums NATO neatkarība nodokļi nākotne Polija PSRS sadarbība Saeima Somija stenogramma svētki tautsaimniecība Ukraina valoda video Vienotība Vladimirs Putins Vācija vēlēšanas vēsture Zviedrija ārlietas ārpolitika Ķīna
Rakstu arhīvs Atlasiet mēnesi septembris (2022)  (2) augusts (2022)  (4) maijs (2022)  (5) aprīlis (2022)  (2) marts (2022)  (3) februāris (2022)  (4) janvāris (2022)  (3) decembris (2021)  (3) novembris (2021)  (1) oktobris (2021)  (4) septembris (2021)  (5) augusts (2021)  (1) jūlijs (2021)  (4) aprīlis (2021)  (2) marts (2021)  (4) februāris (2021)  (1) janvāris (2021)  (2) decembris (2020)  (1) novembris (2020)  (3) oktobris (2020)  (4) septembris (2020)  (1) augusts (2020)  (1) jūlijs (2020)  (1) maijs (2020)  (1) februāris (2020)  (4) janvāris (2020)  (4) decembris (2019)  (3) novembris (2019)  (5) oktobris (2019)  (3) septembris (2019)  (2) jūlijs (2019)  (2) jūnijs (2019)  (5) maijs (2019)  (1) aprīlis (2019)  (3) marts (2019)  (4) oktobris (2018)  (8) septembris (2018)  (7) augusts (2018)  (3) jūlijs (2018)  (5) jūnijs (2018)  (2) maijs (2018)  (4) aprīlis (2018)  (2) marts (2018)  (3) februāris (2018)  (4) janvāris (2018)  (3) decembris (2017)  (6) novembris (2017)  (9) oktobris (2017)  (3) septembris (2017)  (4) jūlijs (2017)  (2) jūnijs (2017)  (9) maijs (2017)  (9) aprīlis (2017)  (4) marts (2017)  (6) februāris (2017)  (4) janvāris (2017)  (4) decembris (2016)  (5) novembris (2016)  (6) oktobris (2016)  (6) septembris (2016)  (7) augusts (2016)  (1) jūnijs (2016)  (5) maijs (2016)  (3) aprīlis (2016)  (5) marts (2016)  (2) februāris (2016)  (9) janvāris (2016)  (4) decembris (2015)  (6) novembris (2015)  (7) oktobris (2015)  (8) septembris (2015)  (5) augusts (2015)  (3) jūlijs (2015)  (3) jūnijs (2015)  (4) maijs (2015)  (4) aprīlis (2015)  (4) marts (2015)  (5) februāris (2015)  (4) janvāris (2015)  (3) decembris (2014)  (4) novembris (2014)  (3) oktobris (2014)  (4) septembris (2014)  (8) augusts (2014)  (4) jūlijs (2014)  (2) jūnijs (2014)  (3) maijs (2014)  (3) aprīlis (2014)  (7) marts (2014)  (6) februāris (2014)  (6) janvāris (2014)  (12) decembris (2013)  (4) novembris (2013)  (3) oktobris (2013)  (5) septembris (2013)  (5) jūlijs (2013)  (4) jūnijs (2013)  (4) maijs (2013)  (6) aprīlis (2013)  (3) marts (2013)  (3) februāris (2013)  (1) janvāris (2013)  (2) decembris (2012)  (6) novembris (2012)  (8) oktobris (2012)  (4) septembris (2012)  (7) augusts (2012)  (3) jūlijs (2012)  (3) jūnijs (2012)  (7) maijs (2012)  (7) aprīlis (2012)  (3) marts (2012)  (4) februāris (2012)  (5) janvāris (2012)  (4) decembris (2011)  (3) novembris (2011)  (10) oktobris (2011)  (7) septembris (2011)  (4) augusts (2011)  (6) jūlijs (2011)  (1) jūnijs (2011)  (4) maijs (2011)  (7) aprīlis (2011)  (3) marts (2011)  (4) februāris (2011)  (3) janvāris (2011)  (3) decembris (2010)  (4) novembris (2010)  (4) oktobris (2010)  (1) septembris (2010)  (7) augusts (2010)  (5) jūlijs (2010)  (3) marts (2010)  (1) oktobris (2009)  (1) jūnijs (2009)  (3) maijs (2009)  (8) aprīlis (2009)  (21) marts (2009)  (22)
Powered by WordPress and Donovan.