lv lv ilo nl nl ilo fr lv lv lv lv lv mg lv lv lv nl lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv en lv de lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv th lv lv it lv lv lv lv lv lt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv sl it lv it lv lv lv lv lv lv lv lv pl lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv de de de lv lv lv lv lv en sv fr de de fr fr fr lv de en de oc de oc oc lv de en de oc de oc oc lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv de en de oc de oc oc lv de en de oc de oc oc lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en hbs_lat en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en en en en lv en en en en lv en en en en lv en en en en lv en en en en lv lv lv lv lv lv it lv it lv en lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv cy lv lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv it lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv pt lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv it de fi lv lv ka sl fi lv lv ka lv fi lv lv ka ar en lv lv th lv lv pl
Pieteikt TAP slēgtās vides kontu
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 11. februāra noteikumos Nr. 82 "Noteikumi par valsts nodevu par mežsaimnieciskām un medību darbībām"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
Noteikumu projekts paredz palielināt (atsevišķos gadījumos tikai noapaļot līdz veseliem euro) valsts nodevu likmes par mežsaimnieciskām un medību darbībām. Tā kā kopš pēdējās izmaksu pārskatīšanas reizes pagājis ilgāks laiks, Valsts meža dienests pārskatīja valsts nodevu apmēru un konstatēja, ka to nepieciešams aktualizēt atbilstoši pašreizējai situācijai. Valsts nodevu apmērs par darbībām, kas saistītas ar medībām, nav mainīts kopš 2004. gada, bet par mežsaimnieciskām darbībām – kopš 2007. gada.
Noteikumu projekts "Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 11. februāra noteikumos Nr. 82 "Noteikumi par valsts nodevu par mežsaimnieciskām un medību darbībām"" (21-TA-262) ir tiešā veidā saistīts ar valsts budžeta plānošanu, tāpēc paredzēts, ka noteikumu projekts stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Atbilstoši Meža likuma 43.1 pantam par mežsaimnieciskām darbībām — apliecinājuma, Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma, atzinuma mežaudzes atzīšanai par neproduktīvu, meža reproduktīvā materiāla izcelsmes sertifikāta, meža reproduktīvā materiāla ievešanas atļaujas izsniegšanu — maksājama valsts nodeva. Apmērs valsts nodevai par apliecinājuma, Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma, atzinuma mežaudzes atzīšanai par neproduktīvu, meža reproduktīvā materiāla izcelsmes sertifikāta, meža reproduktīvā materiāla ievešanas atļaujas izsniegšanu un tās maksāšanas kārtību noteikts Ministru kabineta 2014. gada 11. februāra noteikumos Nr. 82 "Noteikumi par valsts nodevu par mežsaimnieciskām un medību darbībām" (turpmāk – noteikumi).
Noteikumos noteikts arī to valsts nodevu apmērs un maksāšanas kārtība, ko paredz Medību likuma 15. panta otrā daļa, 23. panta pirmā daļa un 29. panta septītās daļas 4. punkts, t.i., valsts nodeva par mednieku un medību vadītāju kandidātu eksamināciju, valsts nodeva par mednieka apliecības, medību vadītāja apliecības, mednieka sezonas kartes un medību atļaujas izsniegšanu, kā arī par atļaujas ārzemniekam medīt Latvijas teritorijā izsniegšanu.
Valsts meža dienests, pārskatot iestādes darbību regulējošos normatīvos aktus, konstatēja, ka valsts nodevu apmērs par pakalpojumiem, kurus nodrošina Valsts meža dienests, nav mainīts no 2004. gada. Valsts nodevu mērķis ir mednieku un mežsaimnieku darbību regulēšana, tostarp kontrolēšana, veicināšana un ierobežošana. Ņemot vērā inflāciju un iedzīvotāju vidējo ienākumu izmaiņas, 2004. gadā noteiktie maksājumi par dažādām atļaujām un atzinumiem pēc gandrīz 20 gadiem vairs nekalpo valsts nodevas mērķiem, tas ir, tie vairs nav meža īpašnieku un mednieku darbību regulējoši, piemēram, tie vairs nestimulē klientu lieki nepieprasīt atļaujas vai atzinumus situācijā, kad nav pārliecības vai saņemtās atļaujas tiks arī izmantotas. Salīdzinoši nelielais maksājums ļauj atļauju neizmantot un pēc tās derīguma termiņa to pieprasīt atkārtoti. Taču valsts iestāde ir spiesta atļaujas likumību vērtēt atkārtoti, izvērtēt vai nav notikušas izmaiņas dabā vai normatīvajā vidē, prasot tādu pašu materiālo un tehnisko nodrošinājumu, kā atļaujas izsniedzot pirmreizēji. Ja pirms gandrīz 20 gadiem noteiktais maksājuma apmērs pilnīgi vai daļēji nodrošināja ar pakalpojumu, par kuriem maksājama valsts nodeva, saistītās izmaksas, tad patlaban tās daudzkārt pārsniedz valsts nodevu apmērus. Kaut gan valsts nodevas apmērs nav tiešā veidā saistīts ar iestādes darbības izmaksu segšanu, tomēr, lai nodrošinātu un uzlabotu pakalpojumu, par kuriem maksājama valsts nodeva, sniegšanas kvalitāti, iestādei ir nepieciešams arī palielināt ieņēmumus, ko novirzīt iepriekšminēto pakalpojumu sniegšanai.
Noteikumu projekts paredz palielināt valsts nodevas par mežsaimnieciskām un medību darbībām. Nosakot nodevas apmēru tika ņemts vērā nodevas mērķis, gan arī pakalpojuma, par ko maksājama valsts nodeva, sniegšanas vidējās izmaksas.
Valsts nodevas par mežsaimnieciskām darbībām
Valsts nodevas par apliecinājuma izsniegšanu mērķis ir gan kontroles nodrošināšana, gan meža īpašnieku darbības regulēšana. Ņemts vērā arī tas, ka apliecinājums meža īpašniekam kalpo kā koksnes izcelsmes likumības apliecinājums. Tirgus dalībniekiem, kuri laiž tirgū vietējas izcelsmes (Latvijā iegūtus) kokmateriālus, papildus darbības likumības pārbaužu nodrošināšanā nav jāveic, jo koku ciršanas apliecinājums nodrošina koku ciršanu, dabas aizsardzību, kokmateriālu apriti un ar nodokļiem apliekamo darbību regulējošo normatīvo aktu prasību uzraudzību.
Pēc Valsts meža dienesta aprēķiniem vidējās apliecinājuma izsniegšanas izmaksas ir 54,68 euro apliecinājumam galvenā cirtē un 27,73 euro apliecinājumam pārējās cirtēs (skatīt anotācijas 1. pielikumu).
Valsts nodeva par apliecinājuma izsniegšanu ir diferencēta pēc cirtes veida un cirsmas platības. Tām mežsaimnieciskajām darbībām, kuras meža apsaimniekošanas procesā ir vēlamas un nepieciešamas – par apliecinājuma izsniegšanu sanitārajā vienlaidu un rekonstruktīvajā cirtē, valsts nodevas apmērs nav būtiski palielināts, tikai noapaļots līdz veseliem euro.
Tā kā lielākai vienlaidus cirsmai ir lielāka ietekme uz meža vidi, kā arī, lai būtiski nepalielinātu izdevumus tiem meža īpašniekiem, kas nenodarbojas ar saimniecisko darbību, bet iegūst kokmateriālus savām vajadzībām, par apliecinājumu mazākai cirsmai maksājama mazāka valsts nodeva, bet par apliecinājumu lielākai cirsmai paredzēta lielāka valsts nodeva.
Valsts nodeva saskaņā ar meža īpašnieka vai tiesiskā valdītāja iesniegumu ir maksājama par katru cirsmu, par kuru tiek izsniegts apliecinājums koku ciršanai.
Meža reproduktīvā materiāla izcelsmes sertifikāta izsniegšanas vidējās izmaksas ir 55,58 euro, Valsts meža dienesta sanitārā atzinuma izsniegšanas vidējās izmaksas ir 30,43 euro, bet atzinuma mežaudzes atzīšanai par neproduktīvu izsniegšanas vidējās izmaksas ir 53,76 euro. Tā kā mežaudžu sanitārā stāvokļa uzlabošana, neproduktīvu mežaudžu nomaiņa un kvalitatīva reproduktīvā materiāla izmantošana meža apsaimniekošanas procesā ir vēlamas un nepieciešamas darbības, par iepriekšminētajiem pakalpojumiem valsts nodevas likme nav palielināta, tikai noapaļota līdz veseliem euro.
Atļaujas izsniegšanas meža reproduktīvā materiāla ievešanai vidējās izmaksas ir 38,76 euro. Lai veicinātu vietējā meža reproduktīvā materiāla izmantošanu, valsts nodeva par atļaujas izsniegšanu meža reproduktīvā materiāla ievešanai paredzēta 50,00 euro.
Valsts nodevas par medību darbībām
Mednieku eksāmena teorijā un medību vadītāja eksāmena nodrošināšana Valsts meža dienestam izmaksā 40,00 euro par vienu eksāmenu (skatīt anotācijas 1. pielikumu). Lai regulētu personu pieteikšanos eksāmenu kārtošanai, valsts nodevu par mednieka eksāmenu teorijā un par medību vadītāja eksāmenu plānots palielināt un noteikt 35,00 euro. Tāpat valsts nodevu par mednieku eksāmenu šaušanā plānots palielināt līdz 25,00 euro. Valsts nodevas apmērā par mednieka eksāmenu šaušanā nav ietvertas šautuves, ieroča un munīcijas izmantošanas izmaksas.
Mednieka apliecības un medību vadītāja apliecības izsniegšanas izmaksas ir 8,14 euro. Lai veicinātu saudzīgu attieksmi pret dokumentiem un ņemot vērā līdzīgu valsts nodevu par dažādu apliecību izsniegšanu, apmēru, noteikumu projektā paredzēts noteikt valsts nodevu par mednieka apliecību un medību vadītāja apliecību izsniegšanu 20,00 euro apmērā.
Mednieka sezonas kartes izsniegšanas izmaksas ir 47,35 euro. Lai nodrošinātu aktīvo mednieku kontroli un veicinātu mednieku darbību, noteikumu projektā valsts nodevas likme par mednieka sezonas kartes izsniegšanu paredzēta 30,00 euro. Proporcionāli valsts nodevas likmes izmaiņām par mednieka sezonas kartes izsniegšanu, izmainīta arī valsts nodevas likme personām, kurām piemēro atvieglojumus valsts nodevai par mednieka sezonas kartes izsniegšanu. Atbilstoši saņemtajiem priekšlikumiem, precizētas arī personas, kas var saņemt atvieglojumus valsts nodevai par mednieka sezonas kartes izsniegšanu. Paredzēts, ka vecuma un izdienas pensionāriem, personām ar I, II, vai III invaliditātes grupu, valsts akreditēto augstākās izglītības iestāžu pilnu laiku studējošajiem, personām no 16 līdz 18 gadiem un daudzbērnu ģimenēm piemēro atvieglojumu valsts nodevai par mednieku sezonas kartes izsniegšanu un nosaka valsts nodevas likmi 15,00 euro apmērā.
Medību atļaujas izsniegšanas izmaksas ir 13,02 euro. Lai medību tiesību lietotāji pievērstu lielāku uzmanība medību saimniecības plānošanai, lai aļņiem un staltbriežiem veicinātu īpatņu, kas jaunāki par gadu un govju medības, kas populācijas regulēšanā ir īpaši svarīgi, kā arī lai regulētu buļļu medības, valsts nodevas likme noteikta atšķirīga pa medījamo dzīvnieku sugām, vecumiem un dzimumiem. Nelimitēti medījamām medījamo dzīvnieku sugām medību atļaujas neizsniedz. Līdz ar grozījumu izdarīšanu Ministru kabineta 2014. gada 22. jūlija noteikumos Nr. 421 "Medību noteikumi"" (21-TA-1825) arī stirnas un meža cūkas ir noteiktas kā nelimitēti medījamu dzīvnieku sugas un to medīšanai vairs nebūs nepieciešama medību atļauja.
Lai ārzemnieks varētu medīt Latvijā, ir nepieciešama atļauja medīt Latvijas teritorijā. Atļaujas ārzemniekam medīt Latvijas teritorijā izsniegšanas izmaksas ir 48,50 euro. Valsts nodevu apmēra izmaiņas ārzemnieka medību atļaujai paredzētas tādā pašā apmērā kā vietējā mednieka sezonas kartes izsniegšanas valsts nodevas plānotās izmaiņas.
Palielinot valsts nodevu apmēru, līdzekļi tiks novirzīti Valsts meža dienesta uzturētās valsts informācijas sistēmas – Meža valsts reģistrs (turpmāk – MVR) attīstībai un  esošo e-pakalpojumu pilnveidošanai un jaunu ieviešanai. Ar Ministru kabineta 2021. gada 21. decembra noteikumiem Nr. 872 “Par Ministru kabineta 2016. gada 21. jūnija noteikumu Nr. 393 "Valsts meža dienesta maksas pakalpojumu cenrādis" atzīšanu par spēku zaudējušiem” ir atcelti Valsts meža dienesta maksas pakalpojumi, tai skaitā maksa par piekļuvi MVR. Maksas piemērošana kavēja e-pakalpojumu attīstību. Patlaban meža īpašniekiem vai tiesiskajiem valdītājiem un medniekiem tiek nodrošināta bezmaksas piekļuve MVR ar portāla latvija.lv autentifikācijas rīkiem, tā ievērojami atvieglojot piekļuvi MVR. Iepriekš klientiem bija jāslēdz līgums ar Valsts meža dienestu par piekļuvi MVR, kas bija laikietilpīgi. Iespēja elektroniskā vidē iesniegt iesniegumus, paziņojumus par koku ciršanu, kā arī saņemt atgriezenisko saiti par to izskatīšanas gaitu, dod iespēju meža īpašniekam ātrāk saņemt nepieciešamo atļauju plānotajai darbībai, kā arī valsts nodevu var samaksāt tiešsaistē. Meža īpašniekam ir iespēja iesniegt pārskatus par mežsaimniecisko darbību – koku ciršanu, meža atjaunošanu, kopšanu, kā arī iespēja sekot līdzi MVR izdarītajām izmaiņām. Piekļuve aktuālajiem meža inventarizācijas datiem un iespēja lejupielādēt ģeogrāfisko informāciju palīdzēs meža īpašniekam plānot un pieņemt kvalitatīvākus lēmumus par saimniecisko darbību mežā. Būs pieejama arī informācija par saimnieciskās darbības aprobežojumiem īpašumā, cik dati ir pieejami valsts informācijas sistēmās. Klientu ērtībām tiks nodrošināta informācijas aprite digitālā formā, būs arī iespēja skatīt mežsaimnieciskos pārskatus, piemēram, apkopojumus par konkrēto īpašumu, obligāti atjaunojamo platību sarakstu vai informāciju par zemes vienības meža un meža zemes vērtību.
Medniekiem, būs iespēja iesniegt medību līgumus reģistrācijai MVR un skatīt rezultātu, kā arī apskatīt medību iecirkņa ģeogrāfisko informāciju. Iespēja augšupielādēt to un lietot mobilajās lietotnēs ievērojami uzlabos medību procesu, jo būs iespēja pārzināt medījamās platības robežas apvidū. MVR sagatavotie un piedāvātie kopsavilkumi par noslēgtajiem medību līgumiem dos pārskatāmu informāciju par līgumu derīgumu termiņiem.
Personas tiešsaistē  jau tagad var iegādāties mednieka sezonas karti un atļauju ārvalstu medniekam medīt Latvijas teritorijā, valsts nodevu samaksājot tiešsaistē. Saziņa starp mednieku un iestādi elektroniskajā vidē uzlabo un paātrina savstarpējo komunikāciju. Medniekiem būs iespēja reģistrēt nomedītos limitētos medījamos dzīvniekus ar mobilās aplikācijas "Mednis" starpniecību, un šie rezultāti tiks augšupielādēti MVR ģeogrāfiskajā sadaļā, tā ļaujot sekot līdzi medīšanas kopējiem rezultātiem.
Mednieku kandidātiem reģistrēšanās eksāmenam tiešsaistē MVR  dod iespēju izvēlēties sev izdevīgāko eksāmena kārtošanas vietu un laiku, kā arī tiešsaistē samaksāt valsts nodevu un iesniegt nepieciešamo informāciju, tostarp fotogrāfiju, apliecības sagatavošanai. Teorētiskais eksāmens tiek organizēts klātienē elektroniskā veidā, un tas paātrina eksāmena rezultāta paziņošanu.
Komunikācija ar mednieku elektroniskā vidē uzlabo Valsts meža dienesta sadarbību ar medību tiesību lietotāju pārstāvjiem par aktuālajiem jautājumiem medību jomā, kā arī samazina papīra dokumentu apriti, tā mazinot administratīvo slogu.
Tādējādi 2022/2023. gada medību sezonā izsniegtās medību sezonas kartes būs derīgas līdz 2023. gada 31. martam. Laika periodā no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. martam sezonas karti 2022/2023. gada sezonai varēs iegādāties par 14,23 euro, bet no 2023. gada 1. aprīļa par 2023/2024. gada medību sezonu valsts nodeva par mednieku sezonas karti būs jāmaksā jaunajā apjomā.
Noteikumu projekts paredz, ka grozījumi noteikumu 3.6. apakšpunktā stāsies spēkā 2023. gada 1. aprīlī. Attiecīgi arī paredzēts, ka uz noteikumu 3.6. apakšpunktā minēto nodevu laika periodā no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. martam piemēro noteikumu 5. punktā noteiktos atvieglojumus tādā mērā kā tie noteikti līdz 2022. gada 31. decembrim.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Meža īpašnieki vai tiesiskie valdītāji
Meža īpašniekiem vai tiesiskiem valdītājiem un medniekiem palielināsies izmaksas par mežsaimnieciskām un medību darbībām.
Meža īpašnieki vai tiesiskie valdītāji
Meža īpašniekiem vai tiesiskiem valdītājiem un medniekiem palielināsies izmaksas par mežsaimnieciskām un medību darbībām.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
2.2.1. uz makroekonomisko vidi:
2.2.2. uz nozaru konkurētspēju:
2.2.3. uz uzņēmējdarbības vidi:
Uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar mežsaimniecību, palielināsies izmaksas par apliecinājuma koku ciršanai saņemšanu. Administratīvās procedūras netiek mainītas.
2.2.4. uz mazajiem un vidējiem uzņēmējiem:
Uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar mežsaimniecību, palielināsies izmaksas par apliecinājuma koku ciršanai saņemšanu. Uzņēmējiem, kuri nodarbojas ar medību organizēšanu, palielināsies izmaksas. Administratīvās procedūras netiek mainītas.
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
1.2. valsts speciālais budžets
2.2. valsts speciālais budžets
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
5. Precizēta finansiālā ietekme
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins pievienots anotācijas pielikumā:
ZMAnotp1_250322 Detalizēta valsts nodevu izcenojuma kalkulācija;
ZMAnotp2_250322 Valsts nodevu likmju salīdzinājums un detalizēts ieņēmumu pamatojums;
ZMAnotp3_250322 Detalizēts izdevumu pamatojums.
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
Nodevu ieņēmumu palielinājums 4 711 791 euro apmērā un plānoto izdevumu palielinājums 4 711 791 euro nerada finansiālu ietekmi uz budžetu. Jautājums par papildu dotācijas no vispārējiem ieņēmumiem piešķiršanu 2023. un turpmākajiem gadiem tādu izdevumu segšanai, kas saistīti ar Valsts meža dienesta noteikto funkciju īstenošanu, nodrošinot to pakalpojumu sniegšanu, par ko maksājama valsts nodeva par mežsaimnieciskām un medību darbībām, un Medību saimniecības attīstības fondam  skatāms 2023. gada valsts budžeta projekta veidošanas procesā, iesniedzot fiskāli neitrālu priekšlikumu.
Par papildus valsts budžeta dotācijas piešķiršanu Valsts meža dienestam valsts budžeta  apakšprogrammā 24.01.00 “Meža resursu valsts uzraudzība” Zemkopības ministrija (Valsts meža dienests) sagatavos prioritārā pasākuma pieprasījumus:
1) atlīdzības palielināšanai Valsts meža dienestā nodarbinātajiem (gan štata, gan sezonā nodarbinātajiem) – 3 185 811 euro;
2) Meža valsts reģistra papildināšanai un uzturēšanai - 150 000 euro;
3) sistemātiski plānotai pamatlīdzekļu atjaunošanai - 525 000 euro;
4)  transportlīdzekļu remontdarbiem un uzturēšanas pakalpojumiem un degvielas sadārdzinājuma segšanai - 550 980 euro.
Valsts meža dienesta pamatfunkcija ir uzraudzīt visos Latvijas mežos to normatīvo aktu ievērošanu, kuri regulē meža apsaimniekošanu un izmantošanu un medības. Šīs uzraudzības nodrošināšanai tiek veiktas darbības (izsniegti apliecinājumi, atzinumi, mednieku sezonas kartes, medību atļaujas, un citi pakalpojumi), par kurām maksājama valsts nodeva. Tādējādi pakalpojumi, par kuriem maksājama valsts nodeva ir tiešā veidā saistīti ar Valsts meža dienesta pamatfunkcijām un Valsts meža dienestā nodarbināto atalgojumu.
Valsts meža dienests nodrošina, ka medību resursu apsaimniekošana ir ilgtspējīga. Lai veiktu šo uzraudzību nodarbinātie medību jomā jānodrošina ar konkurētspējīgu atalgojumu un speciālu aprīkojumu t.sk. pamatlīdzekļiem (autotransportu, IT rīkiem), inventāru un to uzturēšanu. Arī apliecinājumu un atzinumu izsniegšana ir saistīta ar izbraukumiem dabā un mērījumu veikšanu mežā un tam nepieciešams atbilstošs aprīkojums un instrumenti. Sākotnēji dienests plānoja vairāk finansējuma novirzīt kapitālajām iegādēm, jo nepieciešams turpināt autoparka atjaunošanu, veikt būvju kapitālo remontu, bet resursu sadārdzinājuma dēļ papildus resursi vairāk jānovirza kārtējiem izdevumiem. Tādējādi, turpmākos gadus šobrīd plānots atjaunot autoparku nelielā apjomā, nomainot kritiskākos transportlīdzekļus.
Transportlīdzekļu remontdarbiem un uzturēšanas pakalpojumiem, ņemot vērā 2022. gadā piešķirto investīciju rezultātā atjaunoto autoparku, Valsts meža dienests prognozē autoremontu pieaugumu par 16,6 %, papildus nepieciešami 65 145 euro. Ņemot vērā šobrīd esošās dīzeļdegvielas cenas, Valsts meža dienests papildus plāno 485 835 euro novirzīt degvielas sadārdzinājuma segšanai.
Ņemot vērā to, ka viens un tas pats aprīkojums vienlaikus tiek izmantots gan tiešā veidā to pakalpojumu sniegšanai, par ko maksājama valsts nodeva (apliecinājumu un atzinumu izsniegšana, medību uzraudzības dokumentu izsniegšana) gan arī meža ugunsapsardzībai (mežzinis pārbaudīt cirsmu dodas ar to pašu automašīnu, ar ko uz meža ugunsgrēka vietu, tikai ugunsnedrošajā laika posmā tā ir papildus aprīkota ar rīkiem ātrai reaģēšanai uz ugunsgrēku) un dienesta amatpersona vienlaikus nodrošina gan pakalpojumu sniegšanu, par ko maksājama valsts nodeva, gan meža ugunsapsardzību, līdzekļi, saistībā ar papildus valsts budžeta dotācijas piešķiršanu Valsts meža dienestam atlīdzības palielināšanai un sistemātiski plānotai pamatlīdzekļu atjaunošanai un uzturēšanai nav sadalāmi starp pakalpojumu sniegšanu, par ko maksājama valsts nodeva par mežsaimnieciskām un medību darbībām un meža ugunsapsardzību. Papildus tam, Valsts meža dienestam ir pienākums veikt objekta (meža), kur tiek izsniegti apliecinājumi un atzinumi, ugunsapsardzību.
Par papildu valsts budžeta dotācijas piešķiršanu Medību saimniecības attīstības fondam valsts budžeta apakšprogrammā 24.02.00 “Valsts atbalsta pasākumi meža nozarē” Zemkopības ministrija sagatavos prioritārā pasākuma pieprasījumu 300 000 euro apmērā.
Atbilstoši Medību likuma 31. panta otrās daļas 1. punkta "a", "b" un "b1" apakšpunktā noteiktajam valsts pamatbudžeta ieņēmumi pilnā apmērā no valsts nodevas par medību atļauju izsniegšanu, mednieka apliecību, medību vadītāja apliecību, mednieka sezonas karšu, atļauju ārzemniekam medīt Latvijas teritorijā izsniegšanu un par mednieku un medību vadītāju kandidātu eksamināciju veido Medību saimniecības attīstības fonda līdzekļus.
Medību saimniecības attīstības fonda līdzekļi atbilstoši Medību likuma 31. panta trešajai daļai ir izmantojami:
1) medījamo dzīvnieku monitoringam un populāciju papildu aizsardzības pasākumiem;
2) medījamo dzīvnieku un to populāciju zinātniskai izpētei;
3) līdzdalībai starptautiskajās medību organizācijās;
Lai gan Medību likuma 31. panta otrās daļas 1. punkts nosaka, ka valsts nodevas par medību darbībām pilnā apmērā veido Medību saimniecības attīstības fonda līdzekļus, Valsts meža dienests pakalpojumus, par kuriem maksājama valsts nodeva, nevar nodrošināt bez naudas līdzekļiem. Izdevumi saistīti ar medījamo dzīvnieku populācijas stāvokļa novērtēšanu, pieļaujamā nomedīšanas apjoma noteikšanu, medību platību administrēšanu (medību iecirkņu reģistrāciju, IKT sistēmas uzturēšanu un informācijas nodrošināšanu medību tiesību īpašniekiem un medību tiesību lietotājiem), medības reglamentējošajos aktos noteikto atļauju izsniegšanu un mednieku eksaminācijas procesa nodrošināšanu (IKT nodrošinājums un infrastruktūra (datori, telpas, praktisko iemaņu šaušanā pārbaude)). Tāpēc gan patlaban, gan pēc grozījumu izdarīšanas Medību saimniecības attīstības fondam novirzīta daļa no ieņēmumiem no nodevām par medību darbībām.
Ņemot vērā to, ka gan līdzšinējais valsts nodevu par medību darbībām ieņēmumu sadalījums neatbilst Medību likuma 31. panta otrās daļas 1. punktā noteiktajam, ka valsts nodevas par medību darbībām pilnā apmērā veido Medību saimniecības attīstības fonda līdzekļus un arī tagad, palielinot valsts nodevu apmēru,  Medību saimniecības attīstības fondā nav plānots novirzīt valsts nodevu ieņēmumus par medību darbībām pilnā apjomā, Zemkopības ministrija līdz ar nākamiem grozījumiem Medību likumā virzīs arī grozījumus Medību likuma 31.pantā.
Noteikumu 3.6. apakšpunkta spēkā stāšanās laikam nav ietekmes uz valsts budžetu, jo praktiski visi aktīvie mednieki sezonas karti iegādājas medību sezonas sākumā (ik gadu no 1. aprīļa līdz 1. oktobrim). Gada sākumā īsi pirms sezonas beigām  sezonas karti parasti iegādājas tikai tie mednieki, kas šajā laikā kļūst par medniekiem.  Precīzu skaitu cik personas laika posmā no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. martam vēlēsies iegādāties sezonas karti 2022/2023. gada medību sezonai nav iespējams noteikt.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
4.1. Saistītie tiesību aktu projekti
4.1.1. Vienlaikus ar noteikumu projektu tika virzīts Ministru kabineta noteikumu projekts Ministru kabineta 2016. gada 21. jūnija noteikumu Nr. 393 “Valsts meža dienesta maksas pakalpojumu cenrādis” atzīšanai par spēku zaudējušu (21-TA-494, pieņemts 21.12.2021.)
Abiem noteikumu projektiem ir savstarpēji saistīta ietekme uz valsts budžetu, proti, valsts budžetā palielināsies ieņēmumi no nodevām par mežsaimnieciskām un medību darbībām, bet samazināsies Valsts meža dienesta ieņēmumi no maksas pakalpojumiem.
4.1.2. Grozījumi Ministru kabineta 2016. gada 21. jūnija noteikumos Nr. 384 "Meža inventarizācijas un Meža valsts reģistra informācijas aprites noteikumi" (21-TA-1598).
Abiem noteikumu projektiem ir savstarpēji saistīta ietekme uz valsts budžetu. 150 000 euro no plānotā ieņēmumu palielinājuma plānots novirzīt Meža valsts reģistra papildināšanai un uzturēšanai. Minētie līdzekļi nepieciešami klientu e-pakalpojumu sistēmas uzlabošanai un papildināšanai - Klientu apkalpošanas portāla izveidošanai un uzturēšanai, Meža valsts reģistra pielāgošanai meža inventarizācijas datu publiskošanai.
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Informācija par noteikumu projektu 2021. gada 26. augustā ievietota Zemkopības ministrijas tīmekļvietnes www.zm.gov.lv sadaļā “Sabiedrības līdzdalība”.
Atbilstoši Ministru kabineta 2009. gada 25. augusta noteikumu Nr. 970 “Sabiedrības līdzdalības kārtība attīstības plānošanas procesā” 7.4.1 apakšpunktam sabiedrībai tika dota iespēja rakstiski sniegt viedokli par noteikumu projektu tā izstrādes stadijā. Par noteikumu projektu saņemti 27 komentāri Zemkopības ministrijas tīmekļvietnē un 6 komentāri e-pastā. Viedokļu pārskats pieejams sadaļā "Papildu dokumenti".
Pamatojoties uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem, precizētas valsts nodevu likmes.
Saskaņošanas procesā par noteikumu projektu saņemti atzinumi no nevalstiskajām organizācijām.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
1. Tiks veidota jauna institūcija
2. Tiks likvidēta institūcija
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Noteikumu projektam nav ietekmes uz Valsts meža dienesta funkcijām un struktūru.
Saistībā ar noteikumu projekta izpildi nav nepieciešams veidot jaunas, ne arī likvidēt vai reorganizēt esošas institūcijas.
Noteikumu projektu izpilde neietekmēs institūcijām pieejamos cilvēkresursus.
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
© Valsts kanceleja 2021
TAP portāla lietotāju atbalsta dienests
tālr.: 67082960, e-pasts: tap.atbalsts@mk.gov.lv