en en en lv en en en fa lv sv lv ru lv lv ru lv lv nl lv nl lt nl lv lv lv lv lv de lv en en en en de lv en de en en lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv en en nl en en sl lv lv lv en en en en en lv en ca en de lv lv lv de lt lv lv de lt sk lv en lt en lv en en lv en hbs_lat en lv de lv en eo en en en en lv lv en cs lv en hbs_lat lv en lv lv lv en lv lv lv en lv lv lv en eo lv en eo lv en en lv en en lv lv en lv en en en lv en en fa en en en en
Pase izdota 1920. gada 13. janvārī.
Pase izdota 1927. gada 5. oktobrī.
Anna Ašmane jaunības gados, beidzot Ž. Dalkroza institūtu
Avots: Zeltene, Nr. 4, 15.02.1933.
Avots: Laiks, Nr. 59, 24.07.1965.
Avots: Sievietes Pasaule, Nr. 7, 01.04.1935.
Annas Ašmanes mūzikas un ritmikas skolas vecākā audzēkņu grupa
Vidū – Anna Ašmane un Johanna Nagel. Foto: Lapiņš. Avots: Ilustrēts Žurnāls, Nr. 21, 23.05.1924.
Mūzikas un ritmikas skolas dibinātāja un vadītāja Anna Ašmane-Sietiņsone. Latvijas Konservatorijas (tagad Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija) pasniedzēja, Ritmikas un klavieru klases vadītāja. Rīgas ķeizariskās mūzikas skolas absolvente. Apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni. Fotogrāfs nezināms.
Fotogrāfija no Latvijas Valsts kinofotofonodokumentu arhīva krājuma. Identifikators LNA_KFFDA_F1_4_32637N
Anna Ašmane-Sietiņsone (1885–1967) – pianiste, mūzikas un ritmikas pedagoģe. Beigusi klavierspēles klasi Rīgas Ķeizariskajā mūzikas skolā, pēcāk studējusi mūzikas audzināšanas metodiku Ž. Dalkroza ritmikas institūtā Vācijā. Atgriežoties Latvijā, daudz koncertējusi kā soliste, uzstājusies arī kā pavadītājpianiste, tomēr galvenokārt darbojusies mūzikas pedagoģijā. 1922. gadā dibinājusi mūzikas un ritmikas skolu Rīgā, veidojot skolas nodaļas arī citās Latvijas pilsētās. Skola ar panākumiem darbojusies līdz 1942. gadam, un tās audzēkņu vidū rodami daudzi vēlāku gadu mākslinieki un kultūras darbinieki. Popularizējusi Ž. Dalkroza metodi arī presē. Par nopelniem mūzikas pedagoģijā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni.
Uzaugusi kā vienīgais bērns diezgan pārtikušā ģimenē. Tēvs lielāko mūža daļu nodienējis par robežsargu eskadrona vaktmeistaru, māte – mājsaimniece.
Pirmo reiz salaulājusies 1911. gada 21. augustā ar Paulu Ašmani. Laulībā 1914. gadā dzimis dēls Francis. 1936. gada 16. oktobrī salaulāta otrreiz ar Aleksandru Sietiņsonu.
Par Annas Ašmanes mūzikas un ritmikas skolu"Annas Ašmanes muzikas un ritmikas skola jau daudzus gadus ar krietnām sekmēm darbojas, audzinot bērnos sava ķermeņa un gribas disciplīnu, daudz laba paveicot arī tīri muzikālā nozīmē, jo audzēkņi piesavinās citkārt diezgan sarežģītos mūzikas pamatelementus organiski, it kā nemanot, rotaļājoties."
Kn. Lesiņš. Annas Ašmanes skolas audzēkņu rīts. Brīvā Zeme, Nr. 50, 02.03.1938.
"Vērojot Annas Ašmanes skolas audzēkņu uzvedumus 10. maijā, Rīgas Latviešu biedrībā, nācās pārliecināties par šīs skolas visai teicamu uzdevumu: audzināt bērnus mākslai caur mākslu, pielietojot prof. Žak-Dalkroza ritmikas audzināšanas metodes, panākt audzēkņu ķermeņa un gara saskaņotu attīstību. Kundze Ašmane, ar speciālu izglītību klavieru spēlē un ritmikā, ir daudzpusīgi apveltīta skolotāja, kas apvieno vairākas mākslas disciplīnas: pasniedz muziku, ritmiku, plastiku u. c. kustību mākslas, pie tam viņa ir ari laba bērnu dvēseles dzīves pazinēja un audzinātāja."
V. Mūrnieks. Annas Ašmanes muzikas un ritmikas skolas vakars. Rīgas Vēstnesis, Nr. 21, 23.05.1940.
Par Ž. Dalkroza metodes popularizēšanu "Ar Annas Ašmanes vārdu pie mums saistīta slavenā muzikālās audzināšanas reformētāja Ž a k – D a l k r o z a mūzikāli-ritmiskās audzināšanas metodes ievešana un populārizēšana. Ja pie mums gan nav panākts tas, ko realizējušas daudzas Šveices, Francijas, Vācijas skolas, ievedot Dalkroza ritmisko audzināšanu skolas darbā, tomēr Annas Ašmanes nenogurstošā neatlaidība un lielā sava darba māka ir spējusi radīt plašu interesi par šo metodi un ievadīt daudzus jauniešus šajā daiļajā apzinātu ķermeņa kustību ritmiskajā harmonijā."
Anna Ašmane 25 gadus dalkrozistes darbā. Mūzikas Apskats, Nr. 5, 01.05.1935.
Par Annas Ašmanes mūža nogali"Visu savu 82 gadu gaŗo mūzu (..) līdz aiziešanai no šīs pasaules Anna Ašmane ar lielu mīlestību kalpoja mūzikai. Pat ciešot no vecuma kaitēm un sirds vājuma, viņa Santa Barbarā vēl pasniedza dažiem audzēkņiem klavieŗstundas: tie atbrauca ar automašīnu viņai pakaļ un aizveda uz savām mājām. Būdama bez piederīgajiem tālajā Kalifornijā, viņa sadraudzējās ar klavieŗu firmu pārstāvja Štrausa ģimeni, kuŗas bērni arī bija aizgājējas pēdējie audzēkņi un izvadīja savu skolotāju pēdējā gaitā ar pašu mūzikas skaņām, kamēr viņu tēvs kārtoja visas izvadīšanas lietas. Anna Ašmane bija izcila skolotāja; viņas audzēkņi ātri progresēja, daži no viņiem pat uzstājās atklātos koncertos, radiofonā un televīzijā."
Alīse Dzirkale-Cenne. Pēdējā tikšanās Santa Barbarā. Latvija Amerikā, Nr. 64, 12.08.1967.
Austra Mētere–Ozola - Pupil
Erna Garūta-Reinvalde - Pupil
Knuts Lesiņš - Pupil
Lauma Reinholde - Pupil
Lilija Herlinga - Pupil
Mirdza Griķe - Pupil
Paula Brīvkalne - Pupil
Volfgangs Dārziņš - Pupil
Rīgas Ķeizariskā mūzikas skola
Ž. Dalkroza ritmikas institūts
Studējusi mūzikas audzināšanas metodiku.
Ž. Dalkroza ritmikas institūts
Studējusi mūzikas audzināšanas metodiku.
Ž. Dalkroza ritmikas institūts
Studējusi mūzikas audzināšanas metodiku.
Daudz koncertējusi kā soliste.
Vadījusi pašas dibinātu klavierspēles un ritmikas skolu.
Raiņa bulvāris 8, Rīga
Krišjāņa Barona iela 1, Rīga
Obligātās klavierspēles un ritmikas pasniedzēja.
Annas Ašmanes mūzikas un ritmikas skola
Dibinājusi un ar panākumiem vadījusi savu skolu Rīgā, kā arī tās nodaļas citās Latvijas pilsētās.
Mūzikas skolotāja Gegenbahas ģimnāzijā.
Nodibinājusi savu mūzikas skolu.
Otrā pasaules kara gados devusies emigrācijā.
Apbedīta Santa Barbaras kapsētā.
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.