lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv en oc en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv lv de lv sv en nl lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv lv lv en es lv de ru lv nl en lv nl en lv lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Par nāvi nerunā. Parunāsim par nāvi? – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Sergejs, Svetlana, Lana
andra.ozola@zz.lv - 11.05.2022 - 17:39
Sākoties karam Ukrainā, medijos lasījām daudzus aizkustinošus stāstus par to, kā pāri pirmajās dienās steidzās apprecēties. Protams, karš liek aizdomāties par to, ka neviens no mums nedzīvos mūžīgi, un romantika ir neatņemama tā sastāvdaļa, taču steigšanās juridiski sakārtot attiecības ir arī pavisam praktiski apsvērumi.
Cilvēkiem, kas dzīvo nereģistrētās attiecībās un vēlas samazināt negatīvās pieredzes riskus, šobrīd jāuzzīmē ļoti sarežģīta ceļa karte, kas notiks, ja mēs nomirstam, kas notiks ar mūsu bērniem. Piemēram, ja dzīvesbiedrs nokļūst slimnīcā, jādomā, kas saņems informāciju un pieņems lēmumus par ārstēšanu. Pacientu tiesību likums atvieglotā veidā ļauj dzīvesbiedru noteikt par pacienta pilnvaroto personu, veicot iesniegumu E-veselībā vai paužot savu vēlmi ārstniecības iestādē, bet tas ir iespējams pie noteikuma, ka cilvēks ir pie samaņas un spējīgs pieņemt lēmumus.
Savukārt līdzīgu pilnvarojumu attiecībā uz bērnu nav iespējams veikt. E-veselībā nevar ierakstīt trešo personu, kas nav asinsradinieks. Bioloģiskajam vecākam mirstot, dzīvesbiedrs nevar Bāriņtiesā prasīt, ka viņam tiktu atzīta prioritāte rūpēties par bērnu. Visdrīzāk bērns nespēs dzīvot ar savas īstās ģimenes locekli, bet nonāks citur sistēmā – labi, ja pie asinsradiniekiem, bet var nonākt arī tur, kur nevienam bērnam nebūtu jānonāk – bērnunamā.
Protams, civiltiesiskā līguma ietvaros daļa no jautājumiem ir risināma. Taču līgumiem ir savi ierobežojumi, jo tas nav universāls un visaptverošs instruments. Jebkuru līgumu var apstrīdēt vai izbeigt. Attiecībām mainoties, iepriekš dotie solījumi var palikt tikai uz papīra. Tāpat līgumi nesaista trešās puses, nedz valsts nedz arī citus partnera ģimenes locekļus.
Piemēram, ar privātu līgumu mēs nevaram vienoties, ka par mantojuma atstājēja īpašumu varētu maksāt kādu noteiktu valsts nodevas likmi, vai par mantojumu maksāt samazinātu ienākuma nodokli.
Satversmes tiesa 2021.gada 8.aprīļa spriedumā par Satversmes 110.pantam neatbilstošu atzina Ministru kabineta noteikumus, saskaņā ar kuriem viendzimuma ģimenes loceklim jāmaksā būs līdz 60 reizēm lielāka valsts nodeva. Tomēr to varēja panākt tikai ar vēršanos Satversmes tiesā, nevis privāttiesiski vienojoties. Cik vēl tādu saistošu normu ir, kuras imperatīvi nosaka valstij atšķirīgi izturēties pret laulību noslēgušiem pāriem un citiem, kuriem šādas iespējas nav vai kuri laulāties nevēlas?
Dzīve var pārsteigt arī pavisam vienkāršās situācijās. Ja mašīnai kaut kas notiks, bet īpašnieks komandējumā – kādiem papīriem jābūt kārtībā, lai pieteiktu apdrošināšanas gadījumu? Vai ir izdota pilnvara, kura ļauj saņemt no ārstniecības iestādēm informāciju par manu veselības stāvokli vai pieņemt lēmumus, ja esmu bez samaņas?
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Ikdienā cilvēki, pat būdami juristi, neprognozē un neshematizē visus iespējamos dzīves scenārijus un nākotnē sagaidāmus notikumus. Mēs vakarus nepavadām, rakstot sarakstus ar instrumentiem, ar kuru palīdzību risināsim visas iespējamas situācijas. Reģistrētās attiecībās valsts atvieglo šo uzdevumu un mūsu vietā proaktīvi uzskaita un atrisina daudzas situācijas kopumā un sistēmiski.
Ar pilnvaru un privāttiesisku līgumu palīdzību daudzus jautājumus var atrisināt arī nereģistrētie pāri, bet šo dokumentu pārdomāšana, sagatavošana, noslēgšana nozīmē izmaksas jurista un notāra pakalpojumiem.
Izmaksas nebūs niecīgas, un tādēļ šiem risinājumiem būs apgrūtināta piekļuve tiem, kas nepelna augstāk par vidējo algu Latvijā. Vai arī jāliek iekrāt, kas tomēr nav vēlams risinājums, jo, manuprāt, valstij ir jāatvieglo pilsoņu dzīve, nevis jāliek mums plānot un īstenot sarežģītie juridiskie risinājumi. Turklāt tāpat daudzus jautājumus šādi atrisināt nevaram, jo tiesību akti nemaz neatstāj privātpersonām izvēles iespējas, un tieši otrādi, imperatīvi pieprasa atšķirīgu attieksmi pret nereģistrētām ģimenēm.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Daudz ko varētu mācīties no citu pieredzes, bet mēs esam pieraduši publiski nerunāt par neveiksmēm, skaļi par sāpīgo – par nāvi vai šķiršanos. Līdz nomirst kāds tuvs cilvēks, un, ja tas nenotiek ar mums pašiem, mēs nemaz nesaprotam, kādam procesam ir jāiet cauri. Tādēļ tā jau sāpīgā brīdī esam nesagatavoti, jo trūkst nepieciešamo dokumentu, nezinām, kur jāiet un kā stādīties priekšā.
Iestāžu acīs nereģistrētās ģimenes locekli ir sveši cilvēki, un tas katru reizi būs jādzird, būs jāsaskaras ar nepārvaramām barjerām, jo privāttiesiskā līgumā daudz ko nevaram atrunāt, bet citus noteikumus, iespējams, neesam pietiekami paredzējuši vai atrunājuši. Mēs pārsvarā esam nesagatavoti sliktākajam scenārijam. Manās mājās nekad tas nenotiks. 24.februāris nekad nepienāks, neviens nemirs, mēs jau noteikti nešķirsimies.
Vai jauniem pāriem jādomā par nāvi? Ja nedod Dievs, pienāks X stunda un Ukrainas scenārijs atkārtojas Latvijā, vai tādā brīdī skriesim pie notāra, iesim visu garo ceļu un risināsim katru jautājumu atsevišķi?
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Sabiedrībai nav globāla ieguvuma, ka kāda tās daļa nav pasargāta. Esam kā demokrātija sasnieguši, manuprāt, tādu brieduma stāvokli, lai šo ilgus gadus ignorēto jautājumu beidzot risinātu.
Pieņemot Civilās savienības likumu, valsts izpildīs vienu no savām svarīgākajām funkcijām – kolektīvais prāts palīdzēs uzzīmēt šo juridiskās aizsardzības ceļa karti neskaitāmām ģimenēm, kuras dzīvo nereģistrētās attiecībās.
Varbūt nepilnīgi, bet vismaz cilvēkiem vairs nebūs jākļūst par juristiem, likums sistēmiski sakārtos un noteiks dažādu ģimeņu juridiskās, sociālās un ekonomiskās aizsardzības pamatus.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Jūlija Jerņeva, zvērināta advokāte, kustība “Dzīvesbiedri”
Kā dzīvot kvalitatīvi? Par kvalitatīvu dzīvi no medicīnas viedokļa
Līdz gada nogalei inflācija Latvijā varētu sasniegt 25 %
Eksperti: lai nodrošinātu Latvijas enerģētisko neatkarību, ir vairāk jāattīsta vietējie energoresursi
Ukrainas bēgļu atbalstam izveidots portāls www.majasbegliem.lv
Asociācija aicina palielināt valsts atbalstu iedzīvotājiem saules paneļu uzstādīšanā
Ģimenes ārsti varētu ārstēt C hepatītu
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Braucu Kā Māku saka:
Un atkal tas pats sviests. Bet nu vismaz ir zināms, kādu juristu nevajag noalgot, lai rezultāts nebūtu absurds.
Pa mūžības ceļu aizgājusi ārste
Annas evaņģēliski luteriskajā baznīcā
30. septembrī plkst. 14.00.
Tālākais ceļš vedīs uz krematoriju, tāpēc vainagus un ziedu pušķus lūdzam nenest.
Teātra izrāde Veronikas Plotņikovas dumpis “Par spīti”
Ražas svētku gadatirgus Jelgavas novadā
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.