lv de lv id lt lv fr lv ru az lv en en id lv fr nl fr ca lv lv lv lv lv lv lv nl nb lv lv lv lv de lv lv es tr uk es en de en lv en lv lv lv lv lv es lv ca lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv nn fi lv fr lv lv lv lv lv lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv hbs_lat lt lv lv lv sv lv lv en lv lv lv lv lv lv lv lv az sv lv lv sv lv lv lv lv fr lv lv de lv lv fr lv ru ru ru ru ru fr ru ru ru lv lt lv sv lv de sk en sk hbs_lat lv lv sk hbs_lat uk en en lv id es es en lt lv lv
Krievija atklāj, kādas "drošības garantijas" pieprasījusi no Rietumiem
2021. gada 17. decembris 14:38
Krievijas Ārlietu ministrija piektdien oficiāli atklājusi, kādas "aizsardzības garantijas" Maskava pieprasa no NATO un ASV. Cita starpā Kremlis pieprasa, lai Ukraina nekad netiktu uzņemta aliansē, kā arī neizvietot ASV militārās bāzes postpadomju valstīs.
Laksa ar "Virtus Segafredo" Itālijas Superkausa finālā atzīst savas bijušās komandas pārākumu
ASV papildus piešķirs vēl 1,1 miljardu dolāru militārai palīdzībai Ukrainai
Robežsardze lūdz NBS nodrošināt zemessargu atbalstu uz Latvijas – Krievijas robežas
Vēsturnieks Jelgavas novadā uzbūvē energoefektīvu salmu māju
Ostapenko piedzīvo zaudējumu Tallinas "WTA 250" turnīra pirmajā kārtā
Pašmāju "velni" prezentēs savu otro studijas albumu
Krievija arī aicinājusi pēc iespējas ātrāk noorganizēt sarunas ar Vašingtonu.
Ministrija publicējusi līgumprojektus ar ASV un NATO, kas satur savstarpējas aizsardzības garantijas, lai gan šādu dokumentu publiskošana ir neierasts solis starptautiskajā diplomātijā.
Līgumprojektā ar NATO paredzēts, ka NATO apņemas neturpināt paplašināšanos un neuzņemt aliansē Ukrainu un citas valstis, kā arī neveidot jaunas militārās bāzes bijušajās Padomju Savienības valstīs.
Tāpat līguma projekts paredz, ka NATO atsakās no jebkādas karadarbības vešanas Ukrainā, Austrumeiropā, Kaukāza reģionā un Vidusāzijā.
Dokumentā paredzēta arī Krievijas un NATO apņemšanās neizvietot vidējā un tuvā darbības rādiusa raķetes teritorijās, no kurienes tās varētu sasniegt otras puses teritoriju.
Krievijas izstrādātais līgumprojekts paredz, ka puses apņemas īpaši noteiktā pierobežas joslā nerīkot militāras mācības un neveikt citas militāras darbības, kurās iesaistīto karavīru skaits pārsniedz brigādes lielumu.
Līgumprojektā ietverts punkts, ka Krievija un NATO viena otru neuzskata par pretinieku un viena otru neapdraud, kā arī apņemas miermīlīgi atrisināt visus strīdus un atturēties no spēka pielietošanas.
Dokumentā teikts, ka Maskavai un NATO būtu jāstrādā pie tā, lai novērstu incidentus Baltijā un Melnās jūras reģionā, un ieteikts izveidot "karsto" telefona līniju kontaktiem ārkārtas situācijās.
Savukārt Krievijas un ASV līgumprojekts paredz, ka abas puses neizmantos citas valsts teritoriju, lai gatavotu vai īstenotu uzbrukumu viena otrai. Puses arī apņemas neizvietot vidējā un tuvā darbības rādiusa raķetes teritorijās, no kurienes tās varētu sasniegt otras puses teritoriju.
Saskaņā ar Krievijas izstrādāto līgumprojektu ASV jāapņemas neveidot militārās bāzes "postpadomju valstīs",
tostarp Vidusāzijā, neizmantot to militāro infrastruktūru un neveidot ar tām militāru sadarbību. ASV arī būtu jāapņemas bloķēt visu bijušo Padomju Savienības valstu centieni pievienoties NATO.
Līgumprojekts arī paredz, ka puses apņemas ārvalstīs neizvietot kodolieročus, atvilkt jau izvietotos kodolieročus, kā arī likvidēt kodolieroču attīstīšanai nepieciešamo infrastruktūru ārpus savas teritorijas.
Dokumentā arī ietverta pušu apņemšanās nerīkot militārās mācības, kuru scenārijs paredz kodolieroču izmantošanu, un negatavot valstis, kurām nav kodolieroču, to pielietošanai.
Rietumos un Kijevā valda bažas, ka Maskava varētu plānot jaunu iebrukumu Ukrainā, un ASV brīdinājušas Maskavu, ka šādam solim būtu nopietnas ekonomiskās sekas.
Krievija ir savilkusi aptuveni 100 000 karavīru pie Ukrainas robežām.
Krievijas prezidents Vladimirs Putins noliedzis, ka plānotu uzbrukt Ukrainai, un spriedzes saasināšanā vaino NATO. Vienlaikus Maskava pieprasījusi no Rietumiem "drošības garantijas", kas ļaušot mazināt spriedzi reģionā.
Krievija arī pieprasījusi NATO oficiāli atsaukt 2008.gada lēmumu, ka alianses durvis ir atvērtas Gruzijai un Ukrainai.
Krievijas ārlietu ministra vietnieks Sergejs Ribakovs pēc līgumprojektu publiskošanas žurnālistiem paziņojis, ka Krievija jau ir gatava sarunām ar ASV kādā trešajā valstī, uzsverot, ka sarunas varētu noteikt jau pavisam drīz, kaut vai rīt.
Rietumvalstis ir apspriedušas iespējas piemērot Krievijai saskaņotas sankcijas gadījumā, ja tā uzbruktu Ukrainai.
ASV prezidents Džo Baidens pagājušajā nedēļā videosamitā brīdināja Putinu, ka ASV piemēros Krievijai līdz šim nepieredzētas sankcijas, ja tā uzbruks Ukrainai.
Arī Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu ārlietu ministri pirmdien tikās, lai saskaņotu bezprecedenta sankciju režīmu gadījumam, ja Krievija tomēr uzbruktu Ukrainai.
ES līderi aicināja Maskavu apturēt militāro spēku koncentrēšanu un atgriezties pie sarunām, ko vada Francija un Vācija.
Savienotās Valstis un Eiropas valstis vairākkārt ir skaidri norādījušas, ka jautājums par Ukrainas dalību NATO pašreiz nav aktuāls. Taču ASV palīdz apmācīt Ukrainas karavīrus un atvēlējusi vairāk nekā 2,5 miljardus dolāru Ukrainas armijas stiprināšanai.
ASV: Sarunas ar Krieviju par Eiropas drošību bez eiropiešu piedalīšanās nav iespējamas
Reaģējot uz Krievijas priekšlikumiem par tā dēvētajām drošības garantijām, Savienotās Valstis piektdien paziņojušas, ka nekādas sarunas ar Maskavu bez Eiropas sabiedroto ziņas nav iespējamas.
"Sarunu par Eiropas drošību nebūs bez mūsu Eiropas sabiedrotajiem un partneriem," prezidenta lidmašīnā "Air Force One" esošajiem žurnālistiem uzsvēra Baltā nama preses sekretāre Džena Psaki.
Kā ziņots, piektdien dažas stundas iepriekš Krievijas Ārlietu ministrija oficiāli atklāja, kādas "drošības garantijas" Maskava pieprasa no Rietumiem un aicināja Vašingtonu steigšus uzsākt sarunas šajā jautājumā.
Psaki pavēstīja, ka ASV "ir iepazinušās ar Krievijas priekšlikumiem" un apspriež tos ar sabiedrotajiem Eiropā.
"Mums desmitgadēm ilgi izdevies runāt ar Krieviju par stratēģiskām problēmām," piebilda Baltā nama preses sekretāre. "Nav pamata domāt, ka mēs to nevarētu paveikt, mazinot nestabilitāti, taču mēs to darīsim sadarbībā un koordinācijā ar mūsu Eiropas sabiedrotajiem un partneriem."
"Mēs neielaidīsimies kompromisos jautājumā par pamatprincipiem, kuros balstīta Eiropas drošība, tostarp par visu valstu tiesībām pašām brīvi, bez iejaukšanās no ārpuses lemt par savu nākotni un ārpolitiku," uzsvēra Psaki.
Tajā pašā laikā kāda augsta ranga ASV amatpersona, kas vēlējās palikt anonīma, ziņu aģentūrai AFP izteikusies, ka ASV esot gatavas apspriest "drošības garantijas", ko ierosinājusi Krievija, lai gan nepiekrīt daļai no tām. Amatpersona piebildusi, ka Maskava zina, ka šīs lietas ASV ir nepieņemamas.
Amatpersona arī sacījusi, ka Krievijai būs jārēķinās ar milzīgām sekām, ja tā izrādīs agresiju pret Ukrainu.
Amatpersona norādījusi, ka ASV, domājams, atbildēs Krievijai nākamnedēļ ar konkrētāku ierosinājumu sarunām, bet pirms tam apspriedīsies ar Eiropas sabiedrotajiem. ASV uzstāj, ka Eiropas sabiedrotājiem jābūt iesaistītiem jebkurās diskusijās.
ASV amatpersona arī uzsvērusi, ka Rietumi necietīs iebrukumu Ukrainā.
"Ja notiks turpmāka agresija pret Ukrainu, tai būs milzīgas, milzīgas sekas un par to būs augsta cena," sacījusi amatpersona, piebilstot, ka atbildes pasākumi lielākoties būs ekonomiska rakstura.
"Mēs esam gatavi apsvērt vairākas lietas, kuras mēs iepriekš nebijām apsvēruši," brīdinājusi anonīmā amatpersona, piebilstot, ka tam būtu ļoti liela ietekme uz Krieviju.
ASV papildus piešķirs vēl 1,1 miljardu dolāru militārai palīdzībai Ukrainai
Robežsardze lūdz NBS nodrošināt zemessargu atbalstu uz Latvijas – Krievijas robežas
Rinkēvičs atkārtoti aicina Latvijas valstpiederīgos iespējami drīzāk pamest Krieviju
Brīdina par riskiem veselībai un elektrotīkliem, atsakoties no centralizēta karstā ūdens cirkulācijas
Krievija ierobežo piekļuvi robežai ar Gruziju
Vēlētājiem ar veselības problēmām ir iespēja pieteikt balsošanu savā atrašanās vietā, atgādina CVK
Talsos apcietina vīrieti aizdomās par sievietes nogalināšanu
Dienesta suns Hanters palīdzējis atrast Tukuma novada mežā apmaldījušos sēņotāju
Tuvākajos gados ārvalstīs dzīvojošos jauniešus aizsardzības dienestā tomēr varētu neiesaukt
Levits: Pseidoreferendumiem okupētajās Ukrainas teritorijās nav nekādas nozīmes
Saeimas komisija atbalsta minimālās algas pieaugumu līdz 620 eiro no 2023. gada
Ar likumu plāno pārdēvēt teju 100 vietas, kurās slavināts komunistiskais režīms
"Ja parlamentam nav pašcieņas, tad nav." Saeimas Juridiskā biroja vadītāja asi kritizē VAD aktuālo redakciju
Robežsardze: Krievijas valstspiederīgo plūsma samazinājusies par 20%
Daugavpils krievvalodīgie patrioti par Saeimas vēlēšanām: jābalso tā, lai prokrieviskās partijas neiekļūtu Saeimā
Eiropā meklētāko noziedznieku vidū iekļauts arī Latvijas pilsonis Romāns Ivančuks
Premjers: Apzināta infrastruktūras bojāšana Baltijas jūrā ir ārkārtīgi nopietns incidents
ES: "Nord Stream" noplūdes nav nejaušība
LTV saistībā ar Kiršteina izteikumiem par žurnālisti Bērtuli vērsusies Valsts policijā
No otrdien veiktajiem Covid-19 24% bijuši pozitīvi
ГлaBHoe зa 28 ceHTябpя CMepTb быBшero Mэpa Pиrи, иTorи пpeдBыбopHыx дeбaToB и пoBышeHиe "MиHиMaлkи"
KTo BaM плaTиT? ДeбaTы O Bыбopax paccyждaюT жypHaлиcTы RUS TVNET, Delfi и LSM
"Бoюcb exaTb дoMoй". ГpaждaHka ЛaTBии пoexaлa B ДoHeцk HaблюдaTb зa "peфepeHдyMoM"
"OчeHb бoлbшaя пoTepя для ЛaTBии": peжиccep AHдpeй Эkиc o cMepTи CлaBы Cэ
Satekles iela 2b, Rīga, LV-1050, Latvija
Komanda un Kontakti Noteikumi Reklāma Par mums Vēstkopa