en en en lv en en en fa lv sv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lv en en en en en ru lv en ru lv en lv lv lv lv lv lv en lv lv lv lv lv lv hbs_lat lv lv lv mg nl lv lv sl lv lv en lv lv lv lv lv lv lv en en fr nl en en en en en en en en it en lv en lv hbs_lat hbs_lat lv en lv lv en lv en en lv en lv lv en en lv lv en lv sv lv de en lv lv en en lv lv lv en sv lv en lv lv lv de lv lv lv en lv lv lv de lv lv eo en en id en ru lv en lv en en fa en en en en
Avots: Latviešu rakstniecība biogrāfijās, Rīga: Zinātne, 2003.
1. rindā no kreisās: Marta Vīgante, Otīlija Urlovska-Zīlīte, Olga Gulbis. 2. rindā: pirmās divas dāmas nezināmas, Paula Jēgere-Freimane, Zenta un Irma Dambekalnas. 3. rindā: Austra Dāle-Ķeniņa, nezināma dāma, Angelika Gailīte, Ella Vāpa. Avots: Zvaigzne, Nr. 2, 01.02.1994.
Austra Dāle (1892–1972), dzejniece. Studējusi vēsturi Maskavas Augstākajos sieviešu kursos. Beigusi Latvijas Universitāti (1928). Strādājusi par skolotāju, bijusi žurnāla "Latviete" redaktore (1934–40). Dzejoļu krājumu "Ēnu rotaļas" (1922), "Dzīves dziesma" (1935), "Vēju vēstis" (1937), "Tāli gaisi" (1944), "Sanoši strauti" (1970) autore. Publicējusi daudz apceru, recenziju par literatūru 20.–30. gadu periodikā.
Dzimusi muitas ierēdņa un namsaimnieka ģimenē.
1923: salaulājusies ar rakstnieku Ati Ķeniņu.
1926. gada 19. aprīlis: Keniņu ģimenē piedzimst dvīņi Gundars un Agris.
1940: Austras Dāles vīrs Atis Ķeniņš tiek apcietināts un 1941. gada 8. martā notiesāts “par pretpadomju darbību” uz pieciem gadiem izsūtījumā Kazahstānā.
1944: Atis Ķeniņš atgriežas no izsūtījuma.
1951–1955: izsūtījumā Kazahstānā kopā ar vīru Ati Ķeniņu.
1911: pirmā nozīmīgā literārā publikācija – Stendāla stāsta "Kastro klostera priekšniece" tulkojums laikrakstā "Latvija" (17./30.VI-6./19.VII) (pirmais Stendāla darbu tulkojums latviešu valodā).
1913: pirmā dzejas publikācija – dzejolis "Gavēņa laikā" laikrakstā "Latvija" (6./19.IV).
Tulkojumi1944: Gēte. "Gara radinieki" (Zelta Ābele).
1949: Ivans Turgeņevs. "Tēvi un dēli" (LVI).
1950: D.N. Mamins-Sibirjaks. "Aļonuškas pasaciņas " (LVI).
1957: Vera Inbere. "Kad es biju maziņa" (LVI).
1962: Vasilijs Jans. "Batijs" (LVI).
1964: Aleksandrs Rekemčuks. "Vasaras atvaļinājumu laiks" (Liesma).
1967: Jans Vasilis. "Uz pēdējo jūru" (Liesma).
Atdzejojusi Heinriha Heines, Aleksandra Puškina, Nikolaja Ņekrasova liriku.
Publicējusi daudz apceru, recenziju par literatūru 20.–30. gadu periodikā.
1929: grāmatā izdota vēsturiska apcere "Sievietes stāvoklis senā Ēģiptē".
Par dzejoļu krājumu "Ēnu rotaļas" (Vaiņags, 1921)"Tās nav drausmīgās pusnakts ēnas, kuru varā ir Austras Dāles dzeja. Tie ir drīzāk saulainas vasaras pusdienas ēnu plankumi, kas rotaļīgi kustas, saules stariem laužoties cauri sulotam lapu biezoknim. Laukā ir spilgta pusdienas saule, bet dzejniece nemīl viņas neaizklāta spilgtuma. Tā ir aizplīvurotu paēnu uzmeklējusi, kurā tīksmīgi izburt jūtu rotaļas no saules un ēnu ņirbīgiem krustojumiem. Šīs ēnu rotaļas ir intīma jūtu lirika, patiesa un nesamākslota, tāpēc Austras Dāles dzejoļu grāmata sniedz patīkamu veldzi dzejas cienītājiem. Dzejnieces tematiem nav tieša sakara ar reālo dzīvi, izņemot pēdējo īsāko grāmatas nodaļu "Aiz karogiem", kur atbalsojas latviešu cīņu laikmets par savu brīvību. Pirmajos trīs nodalījumos: "Ar Tevi", "Mūžība un mirkļi" un "Kristāla kāpes" – tie ir intīmi pārdzīvojumi un pārdomas. Viņi atklāj interesantu personību: vieglas ēnas ir harmoniski izlīdzinājušas pārāk spilgtas gaviles un pārāk tumšas mokas, kādas tās parasti sastop jūtu lirikā."
Paula Jēgere Freimane. Austra Dāle. Ēnu rotaļas. Ritums, Nr.2 (01.02.1922)
"Austras Dāles pirmā laika lirikai raksturīgs garīgums, klusas skumjas un tikpat kluss prieks. Sāpju bangainais dziļums un prieka skurbinošais lidojums tai svešs. Gars, dzīvi uzņemdams kā neatvairāmību, viegli aizslīd pāri traģiskiem momentiem, tomēr tiekdamies pēc lielākas skaidrības un patiesības. Daļa Dāles dzejoļu, kas rakstīti viņas literāriskas darbības pirmos gados, sakopota krājumā "Ēnu rotaļas" (1922). Dzejnieci jau pārveidojušos redzam turpmākā lirikas kopojumā "Dzīves dziesma" (1935). Te dominē mīla, kvēla aizrautība, intimitāte. Visām dzīves parādībām dzejniece pieskaras ar maigumu, visam pārsedz vieglu romantikas plīvuru. Viņa nav dzīves cīnītāja, skarbu vārdu sacītāja, tikai uzticams draugs vīrietim. (..) Tīra sievišķība, sievietes īstā uzdevuma pareiza izpratne, plaša izjūtu gamma, ietverta klusinātos toņos — tas viss Dāles liriku dara pievilcīgu. Skaisti ir vienkāršie, apgarotie dzejoļi "Mīlestība", "Mēs divi vien", "Saules", "Kristus atnākšana", "Bēthovens", "Altāris". Dāle savā būtībā ticētāja. Reizēm iegrimdama skumjās un vientulībā, viņa tomēr jauž, ka "sirds no nakts grib bēgt pret rītu"; diena tai liekas kā "zeltaini zaigojošs vīns". Dzejnieces vaigā mirdz apskaidrība un mīlestība. Šad tad tā pievēršas arī konkrētībai, piemēram, dzejoļos "Vecā māja", "Sējums" u.c., te tomēr neradot spēcīgākus priekšstatus. Maiga jūtu lirika ir un, liekas, arī paliks viņas stiprākā puse."
Jānis Ķelpe. Sieviete latvju rakstniecībā. R.: 1936, 127.–128. lpp.
"Dzejoļu krājumos "Ēnu rotaļas" (1922), "Dzīves dziesma" (1935), "Vēju vēstis" (1937), "Tāli gaisi"
(1944), "Sanoši strauti" (1970) pārsvarā ir tradicionālā ritmikā veidoti īsi četrrindu pantu dzejoļi – romantiska kamerstila lirika, kurā pasteļtoņos tēlotas viegli rezignētas mirkļa un mūžības izjūtas un dzidrs intīmais pārdzīvojums."
Jānis Andersons. Latviešu rakstniecība biogrāfijās. R.: Zinātne, 2003.
Atis Ķeniņš - Husband
Gundars Ķeniņš Kings - Son
Karmena Dāle - Niece
Karola Dāle - Sister-in-law
Pauls Dāle - Brother
Rudenī Austra Dāle viesojas pie dēla, profesora Gundara Ķeniņa–Kinga ASV rietumkrastā, dažas dienas uzturoties arī Ņujorkā.
Viena no korporācijas dibinātājām
Deputāta kandidāte Rīgas domes vēlēšanās (1920)Deputāta kandidāte Satversmes sapulces vēlēšanās
Voldemāra Maldoņa Rīgas sieviešu ģimnāzija
Maskavas Augstākie sieviešu kursi
Raiņa bulvāris 19, Rīga
Beigusi Latvijas universitātes vēstures nodaļu ar cand. hist. grādu (1928).Pēc Latvijas Universitātes beigšanas izdeva vēsturisku apceri "Sievietes stāvoklis senā Ēģiptē" (1929).
M.Milleres privātā pamatskola un ģimnāzija
Strādā par skolotāju Milleres privātģimnāzijā.
Strādājusi par skolotāju Maskavas latviešu bēgļu skolās.
Rīgas iela 42, Valmiera
Rīgas pilsētas 3. ģimnāzija
Rīgas pilsētas Viļa Olava komercskola
Kalpaka bulvāris 13, Rīga
Apsūdzēta par pretpadomju aģitāciju.
Rīgas Pirmie Meža kapi
© LU LFMI, 2022. Website: Graftik
When republishing or quoting, reference to the resource of the Institute of Literature, Folklore and Art of the University of Latvia (LU LFMI) is mandatory. Large-scale copying and use of materials for commercial purposes is allowed only with the written permission of LU LFMI.