lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv de lv lv lv lv lv en lv lv ru lv lv lv fy lt lv lv hu en en lv ca sk hbs_lat es lv id lv lv lv ca lv hbs_lat lv lv lv lv fi lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv ru lt en es lv id lv lv lv fi lv lv lv lv de zh en es lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv lv es lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lt lv en nl gl lv lv lv lv lv lv lv lv de es lv nl en lv nl en lv nl en lv nl en eo lv lv lv mn pt eu lt lv lv fr lv lv lv lv lv lv lv lv nl lv lv nl lv lv lv lv lv sl lv en lv lv ru lv lv nl lv lv lv lv
Panākt, lai skolotāji nepamet skolas – ZZ.lv
Vārda dienas svin: Amālija, Amēlija
andra.ozola@zz.lv - 08.03.2022 - 11:45
Jau trešo reizi Latvijas Universitāte, Liepājas Universitāte, Daugavpils Universitāte un nodibinājums “Iespējamā misija” īsteno skolotāju izglītības projektu “Mācītspēks”, kura pamatā ir darba vidē balstītas studijas. Proti, projekta dalībnieki universitātēs apgūst un nostiprina savas zināšanas un prasmes pedagoģijā, vienlaikus strādājot skolās.
Pedagogu nepietiekamības problēma ir plaša. Skolotāji Latvijā noveco, ir liels profesiju pametušo īpatsvars, ko vēl vairāk saasina pandēmija. Nozarē diemžēl nav precīzas statistikas par vakanču un brīvo slodžu skaitu, taču “Mācītspēka” dati liecina, ka pēdējo divu gadu laikā vairāk nekā 250 skolas pieteica 844 vakances. Mēs spējām apmierināt 20 procentus pieprasījumu, tajā skaitā 56 procentus Latgalē. Joprojām visvairāk trūkst STEM (Science, Technology, Engineering and Mathematics) priekšmetu, kā arī svešvalodu un latviešu valodas skolotāju. Pašlaik 34 procenti “Mācītspēka” dalībnieku pasniedz STEM priekšmetus.
Viens no risinājumiem, protams, ir budžeta vietu palielināšana augstskolās, taču vienlaikus jādomā, kā panākt, lai krietni lielāks skaits pedagoga diplomu ieguvušo sāktu strādāt specialitātē un, pats galvenais, pēc dažiem gadiem to neatstātu.
Protams, cilvēku nākotnes plāni mainās. Aiziešanu no darba specialitātē ietekmē gan apjausma, ka pirms darba gaitu uzsākšanas pedagoga profesija ir iztēlota pārlieku idealizēti un, saskaroties ar realitāti, kļuvis skaidrs, ka tā tomēr nav īstā nodarbošanās visai dzīvei. Tāpat profesijas maiņu ietekmē gan materiālie apstākļi, gan izmaiņas ģimenē, pārcelšanās uz citu dzīves vietu, izdegšana, veselības pasliktināšanās un citi faktori. Tomēr ir satraucoši, ka patlaban strādāt uz skolu aiziet gandrīz tikai katrs trešais, kas ieguvis augstāko pedagoga izglītību, un liels atbirums ir turpmākajos darba gados. Prestižā starptautiskā mācību vides pētījuma TALIS 2018. gada pētījuma rezultāti liecina, ka aptuveni 13 procentiem skolotāju ir darba stāžs līdz 5 gadiem, bet skolotāju ar darba stāžu no 6 līdz 10 gadiem jau ir divreiz mazāk. Tas nozīmē, ka aptuveni puse pamet skolu pēc pirmajiem pieciem nostrādātajiem gadiem.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Satraucoši ir arī Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības (LIZDA) 2021. gadā veikto skolotāju aptauju rezultāti, kas liecina, ka 46 procenti skolotāju apsver iespēju pamest darbu skolā tuvākajā nākotnē. Arī par šo datu precizitāti iespējams strīdēties, taču nevar noliegt, ka problēma pastāv un ir samilzusi.
Šādā situācijā pirmais secinājums bieži vien ir – alga par mazu, un, ja tā nekavējoties netiks palielināta, izglītībā gaidāma katastrofa. Darba samaksas jautājums, protams, ir ļoti svarīgs, taču, to absolutizējot, parasti netiek pamanīti citi, bieži vien noteicošāki faktori. Būtiska nozīme ir jauno skolotāju sagatavotībai un atbalstam, īpaši pirmajos darba gados. Tieši atbalsta trūkums ir galvenais iemesls darba skolā atstāšanai.
Pirmkārt, lai noturētu jaunos speciālistus skolās, svarīgs ir individuāls un mērķtiecīgs atbalsts katram skolotājam. Tāpēc katram “Mācītspēka” projektā iesaistītajam nodrošinām pieredzējuša mentora un kuratora individuālu atbalstu, kā arī atbalstu profesionālās pilnveides grupās.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Otrkārt, svarīgs ir pieredzējušāko kolēģu atbalsts skolās. Piemēram, savulaik Rīgas Juglas vidusskolā darbojās Jauno skolotāju klubs, kas bija formāts, kas deva iespēju runāt par ikvienu problēmu un nekavējoties saņemt padomu un palīdzību.
Treškārt, būtisks ir pašu jauno speciālistu savstarpējais atbalsts. Mācību laikā veidojam skolotāju kopienu, veicinām ciešas attiecības, lai teju par ikvienu jautājumu jaunais speciālists jebkurā laikā var prasīt padomu citam kolēģim.
Domāju, ka šāda atbalsta nodrošināšana ikvienam jaunajam skolotājam ļaus būtiski samazināt pedagogu aiziešanu no profesijas.
Saturs turpināsies pēc reklāmas.
Būtisks un nekavējoties risināms jautājums ir arī pedagoga darba prestiža paaugstināšana, un te nozīmīga ir gan pedagogu tiesību stiprināšana, gan skolēnu un vecāku atbildības veicināšana, gan lielāks pašvaldību atbalsts skolām un skolotājiem, gan sabiedribas izpratnes par skolotāja darba nozīmīgumu palielināšanās.
Šie ir svarīgi faktori, un tāpēc tikai kompleksi reizē ar darba samaksu risinot šos, kā arī tādus jautājumus kā atbalsta personāla nodrošināšana, slodžu sabalansēšana, stresa mazināšana u.c., iespējams panākt, ka jaunie cilvēki vēlas kļūt par skolotājiem, pēc studijām sāk strādāt un pēc gadiem pieciem skolu nepamet.
Ramona Urtāne, nodibinājuma “Iespējamā misija” valdes priekšsēdētāja
Projektā iepazīst mācību metodes Zviedrijā
Kā rīkoties, ja bērns ir interneta agresors?
Kā dzīvot kvalitatīvi? Par kvalitatīvu dzīvi no medicīnas viedokļa
Līdz gada nogalei inflācija Latvijā varētu sasniegt 25 %
Eksperti: lai nodrošinātu Latvijas enerģētisko neatkarību, ir vairāk jāattīsta vietējie energoresursi
Ukrainas bēgļu atbalstam izveidots portāls www.majasbegliem.lv
Lai komentētu, jums jāpiesakās sistēmā.
Vai Latvijā ir nopērkami mazlietoti BMW, kas tiešām kalpos ilgi?
Sagatavojiet savu dārzu ziemai ar Kärcher instrumentiem
Daniils Bulajevs un Liepājas Simfoniskais orķestris
“Tautas gleznošanas studijai 65” dalībnieku radošo darbu albuma atklāšana
Sieviešu kora “Vizma” 50 gadu jubilejas koncerts
Kino. Vēsturisks spiegu trilleris “Suflieris” (2022)
Vai esat sagatavojis krājumus ziemai?
Jā, sagatavoju konservus ziemai
Nē, nopirkšu visu veikalā, kad būs nepieciešams
Jā, man ir pilns pagrabs ar kartupeļiem un dārzeņiem
Nē, man tas nav aktuāli
Lai par to domā citi
cilveks@cilveks.lv komentē Universitāte piedāvā apgūt atsevišķus studiju kursus kā klausītājam: “šitā 90ajos es uz filosofijas lekcijām universitātē piestaigāju brīvajā laikā, kad nebij naudas vai ar ko dzert un garlaicīgi.” Sep 21, 13:46
yquoceczvvoajdrkfa@kvhrw.com komentē Antiradars nepalīdzēja: “Proti, NĒ, tas nav antiradars. Tas ir radaru detektors. Antiradars neļautu policijai nomērīt aprīkotās mašīnas ātrumu.” Sep 18, 18:08
valdiskromiss@gmail.com komentē Valdība atbalsta pedagogu darba slodzes līdzsvarošanu un atalgojuma likmes paaugstināšanu: “sadales tīklu un lv valsts mežu vadība” Sep 18, 08:19
Vēlies portālā pārbaudītu un atbildīgu saturu? Atbalsti reģionālo portālu ar ziedojumu. Tas stiprinās kvalitatīvu un neatkarīgu žurnālistiku mūsu novadā.
Izvēlēties summu1 €5 €10 €20 €Cita summa
SIA "Reģionu Mediji"| Reģ. nr.: Reģ. nr.: 50103305231 | Adrese: Andrejostas iela 23, Rīga, LV-1045
Paldies, Jūsu ziedojums EUR ir pieņemts!
Jūsu atbalsts veicinās kvalitatīvas žurnālistikas attīstību Latvijas reģionos.