da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da nb en sv en oc da da da da da da da da da da da nb es da es en da es en da en en en en en en da da en nb en nb da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Spæn­den­de mam­mut­bog om ara­ber­nes historie
Af Henrik Bonne Larsen 7. januar 20181. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Den bri­ti­ske histo­ri­ker og Oxford­pro­fes­sor Euge­ne Rogan for­tæl­ler hele den­ne fasci­ne­ren­de histo­rie fra sen­mid­delal­de­ren til i dag, fra Nord­afri­ka til Den Ara­bi­ske Halvø. Gen­nem et væld af kil­der og øjen­vid­ne­be­ret­nin­ger – poli­ti­ke­re og intel­lek­tu­el­le, for­fat­te­re og sol­da­ter, kvin­der og mænd, berøm­te såvel som beryg­te­de – giver bogen et ind­le­ven­de og san­se­ligt bil­le­de af ara­ber­nes vej ind i den moder­ne ver­den. Sam­ti­dig viser Rogan, hvor­dan euro­pæ­er­nes syn på de ara­bi­ske folk er skif­tet gen­nem tiden. Til tider har man betrag­tet dem som ekso­ti­ske og spæn­den­de ven­ner, andre gan­ge som ufor­stå­e­li­ge eller fana­ti­ske fjen­der. (fra for­la­gets omtale)
Siger nav­ne som Zahir al-Umar (1690–1775), Muham­mad Ali (1770–1849), Ahmed Ura­bi (1841–1911), Ahmad Amin (1886–1954), Huda Sha’rawi (1879–1947), Nawal El Saa­dawi (født 1931), Abdul­lah al-Turayqi (1919–1997) eller Fay­da Ham­dy (født 1966) Noters lær­de læse­re noget? Jeg til­la­der mig for de fle­stes ved­kom­men­de at tvivle.
De spil­ler alle en rol­le i Euge­ne Rogans i enhver betyd­ning af ordet sto­re bog om Ara­ber­nes histo­rie fra Osman­ner­ri­get til Det Ara­bi­ske For­år. De otte kvin­der og mænd er nog­le af de man­ge spæn­den­de kil­der, som Euge­ne Rogan anven­der, og som ska­ber en kon­kret-ople­vet dimen­sion i hans for­tæl­ling. Rogan lader dem kom­me til orde for at give vid­nes­byrd om vig­ti­ge epo­ker, begi­ven­he­der eller per­son­lig­he­der i ara­ber­nes historie.
En hoved­po­in­te i bogen er at ara­ber­ne aldrig er ble­vet her­re i eget hus. Fra 1500-tal­let blev den ara­bi­ske ver­den domi­ne­ret af osman­ner­ne, og selv om de tyr­ki­ske her­ske­re i vid udstræk­ning udde­le­ge­re­de deres magt til loka­le guver­nø­rer, hav­de de altid fat i den lan­ge ende. Da Osman­ner­ri­get i det 19. århund­re­de blev Euro­pas syge mand, tog de euro­pæ­i­ske koloni­mag­ter Stor­bri­tan­ni­en og Frank­rig grad­vist kon­trol over de ara­bi­ske områ­der. Den­ne domi­nans kul­mi­ne­re­de i mel­lem­krig­sti­den, hvor ara­ber­ne måt­te leve under de euro­pæ­i­ske stormag­ters ydmy­gen­de del og hersk poli­tik, for­di ara­ber­ne ved Ver­sail­les-fre­den i 1919 ikke mær­ke­de meget til Wil­son’s mål om fol­ke­nes selvbestemmelse.
Efter 2. ver­denskrig bli­ver fire for­hold afgø­ren­de for udvik­lin­gen i Mel­le­mø­sten og Nord­afri­ka:
For det før­ste de euro­pæ­i­ske koloni­mag­ters svæk­ke­de styr­ke og den der­af føl­gen­de afko­lo­ni­se­ring. For det andet den per­ma­nen­te isra­elsk-palæsti­nen­sisk/a­ra­bi­ske kon­flikt omkring sta­ten Isra­el. For det tred­je at olie blev det sor­te guld, som dels gav fle­re ara­bi­ske sta­ter både rig­dom og styr­ket poli­tisk ind­fly­del­se, dels gjor­de Mel­le­mø­sten til et højspændt områ­de, som stormag­ter­nes opmærk­som­hed kon­stant var ret­tet imod. For det fjer­de ske­te der især efter 1980 en isla­mi­se­ring af ara­ber­nes hver­dag, poli­tik og inter­ne kon­flik­ter, som også bevir­ke­de at, det inter­na­tio­na­le sam­funds fokus blev ret­tet mod den ara­bi­ske verden.
Alle dis­se udvik­lin­ger bely­ses ind­gå­en­de og nuan­ce­ret i Ara­ber­nes histo­rie. Bogen er lang, men stof­fet er også enormt. Og Rogan er en frem­ra­gen­de for­mid­ler. Det er lidt old school histo­ri­eskriv­ning, hvor 20 per­son­lig­he­der, inden- og uden­rigs­po­li­ti­ske rela­tio­ner samt kon­flik­ter og kri­ge er i fokus. Rogan ind­dra­ger kun ara­ber­nes øko­no­mi­ske og soci­a­le for­hold, for så vidt som de kan bely­se de poli­ti­ske og mili­tæ­re beslut­nin­ger, som leder­ne tager.
Bogen er af nog­le anmel­de­re ble­vet beskyldt for at være par­tisk: dvs. kon­se­kvent at være for ara­ber­ven­lig. Det synes jeg ikke er en rime­lig vur­de­ring. Bogen for­mid­ler stort set alle kon­flik­ter, som har invol­ve­ret ara­ber­ne – og det er utro­ligt man­ge! — nøg­ter­nt og neut­ralt. Men man kan gene­relt i valg af syns­vin­kel og kil­der for­nem­me, at Rogan har stor sym­pa­ti og med­fø­lel­se for ara­ber­ne og deres stræ­ben efter fri­hed og selv­stæn­dig­hed. Men den­ne sym­pa­ti skævvri­der på ingen måde fremstillingen.
Hvis bogen skal kri­ti­se­res, er det efter min opfat­tel­se mere for dens mang­len­de ana­ly­se dimen­sion. Rogan beskri­ver og for­kla­rer hvad der sker, men han ana­ly­se­rer meget sjæl­dent de for­hold han for­mid­ler. Fx gør han i bogens epi­log fint rede for, hvor­dan Det Ara­bi­ske For­år kuld­sej­ler og stort set alle sta­ter beva­rer deres ude­mo­kra­ti­ske lede­re eller får nye, som hel­ler ikke er demo­kra­ti­ske. Men en egent­lig dis­kus­sion af hvil­ke fak­to­rer, der er afgø­ren­de for at det opti­mi­sti­ske for­år ret hur­tig bli­ver til ned­fros­sen vin­ter, kom­mer han ikke med.
Men bogen er en guld­gru­be af rele­vant infor­ma­tion. Enkelt­ka­pit­ler vil godt kun­ne læses af dyg­ti­ge opga­ve­skri­ven­de ele­ver; men på sko­ler­ne vil bogen pri­mært kun­ne anven­des til efter­ud­dan­nel­se af historielærerne.
Så de fx kan for­kla­re hvem de otte per­so­ner er, som var ind­led­nin­gen til den­ne anmeldelse!
Fra pest til corona
Uom­gæn­ge­ligt værk om Muhammed
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Tea­ter om kolo­ni­tid og slavehandel
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer