fi fi da fr da da da da da da fr da da da en nl fr en da da de en it da da it da da fr da da en en da da en da da da en da da hu hu da da da da da da de en da da da da da da da hu da hu da hu da hu en en en en en en ca da da da da da da en en da da da da en en de en fr da en da hu da da da hu da da da sv da da da da da da da nb da da da da da hu da da da da da da nb en da da da da pl sv da de de da da da de da da da en en da da da da da ka da da da da en en de da da fr da da da da sv da sv da da da da de da
Fra Wikibooks, den frie samling af lærebøger
Spring til navigation Spring til søgning
Tilbage til siden med oversigt over fagene: IndiensPortalens Fag
1 Velkommen til Astronomi på IndiensPortalen
2 Astronomis historie i Indien
Få en oversigt over Indien i rummet siden 1963. Nederst på siden er der opdaterede links til specielle emner, som fx Det indiske flag på månen: http://www.spacetoday.org/India/IndianAstronomy.html
Aryabhata, India's first satellite, was successfully launched into a near earth orbit on 19 April 1975, from a USSR cosmodrome. http://indianspacestation.com/space-alphabet/82-aryabhata.html Why te name Aryabhata? Look here: http://www.mapsofindia.com/who-is-who/science-technology/aryabhatta.html
Aryabhata 1 (476-550?) astronom og matematiker. Hans bog Aryabhatiya fra 499 beskæftiger sig med astronomi, sfærisk trigonometri og sammenfatter den matematik, der var kendt på hans tid. Læs her, men se bort fra reklamerne: http://www.mapsofindia.com/who-is-who/science-technology/aryabhatta.html
Brahmagupta (598-ca. 665) astronom og matematiker. Hans værker havde direkte indflydelse på islamisk og byzantinsk astronomi.
Chandrasekhar, Subramanyan (1910 Lahore -1995) Indisk astrofysiker. Nobel Prize 1983 "for his theoretical studies of te physical processes of importance to te structure and evolution of te stars". Søg Physics, alfabetisk, Chandrasekhar og få adgang til bl.a. links om Chandra X-ray Observatory: http://nobelprizes.com/ Læs hans beretning om sit liv her: http://nobelprize.org/physics/laureates/1983/chandrasekhar-autobio.html
Chandrasekhar arbejdede bl.a. med teorien om 'sorte huller'. Læs om ham på: http://www.photonics.cusat.edu/Indian_scientists1.html
Varahamihira (505-587) astronom, matematiker og filosof. Skrev et kompendium Pañca-siddhantika (Fem Afhandlinger) om græsk, egyptisk, romersk og indisk astronomi. Skrev også om astrologi og horoskoper.
GO Atlas til overbygningen og gymnasiet red. Niels Kjeldsen og Ove Pedersen. Bog og e-bog. Geografforlaget 2010. Gennemillustreret og med temaer. 147 s. Tænk engang: Planeten Jorden er 4,5 milliarder år gammel. I centrum 6.375 km inde er der en Fast Kerne. Ovenpå ligger den Ydre Flydende Kerne 5.155 km inde fra hvor du er. Derpå 2.900 km inde kommer den Nedre Kappe. Ovenpå den - 650 km nede - begynder den Øvre Kappe. Derpå begynder Jordskorpen 150 km nede, og det er den, vi oplever toppen af som kontinenter og oceaner. Bogens fysiske kort har udgangspunkt i Danmark, Norden, Europa, øvrige verdensdele og Verden under et med en række emner s. 88-113. Kortene ledsages af en lang række tematiske kort. Indien s. 50-51. Beregnet fra 7. klasse og op, se flere detaljer her: http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt?altTemplate=go_produkt&id=5405
Current Science i Indien, find artikler på engelsk fra de forskellige videnskabsformer her i bladets alfabetiske oversigt, hvis du har god tid: http://cs-test.ias.ac.in/cs/php/articles.php?letter=A
Journal of Astrophysics and Astronomy, udgivet af Indian Academy of Science http://www.ias.ac.in/jaa/index.html Vælg Current issue, Special issues eller se oversigten Back issues fra 2001-2011, eller tidligere fra 1980-2000 http://www.ias.ac.in/j_archive/jaa/volindex.html Artiklerne kommer hurtigt på pdf fil i 29% størrelse- husk at forstørre den, så du kan læse artiklen.
Stjernedrømme - kosmologi fra Babylon til det ydre rum af Malene Flagga. Nyt Teknisk Forlag 2007. llustreret og med historiske 'Vidste du'-bokse.192 s. Nattehimlens mysterier har siden civilisationernes morgen været afgørende, når naturfilosoffer, astronomer og kosmologer drog på tankemæssige opdagelsesrejser i deres søgen efter at forstå det kosmos, der omgiver os. Græske filosoffer skaber de himmelske kugleskaller. Vores søgen efter at forstå Universet og vores plads i det har ført til viden om atomer, kvante-mekanik, tyngdekraft, relativitetsteorien og teorier om Big Bang, ormehuller og på et tidspunkt … måske … stjernerejser? Del I Den geometriske kosmologi: kapitel 1-6 s 7-43. Del II Den nye kosmologi: kapitel 7-16 s 45-110. Del III Den moderne kosmologi: kapitel 17-27 s. 111-186. Billedfortegnelse og referencer s 187. Stikord s. 188-192. Kp. 6 Indisk matematiker (Aryabhata år 500) indfører trigonometri, heliocentri og ellipser s 41-43. 'Vidste du'-bokse med Indien, indere s 14, 18, 28, 57, 78, 82, 110, 132, 148. http://nyttf.dk/?pagetype=book&vareid=64016-1 Uddrag af anmeldelse i Gymnasieskolen3-08 … et godt indblik i, hvordan fysikkens verdensbillede har udviklet sig … fyldt med inspiration … jeg vil helt sikkert fiske i den, næste gang jeg skal planlægge et nyt forløb i såvel AT som fysik …, (S) fysik, matematik, filosofi og klassiske fag/oldtidskundskab
Current Science bliver udgivet af Indian Academy of Science. Current Science har denne forside: http://cs-test.ias.ac.in/cs/index.php Arkivet har denne forside, der tydeligt angiver årgang: http://cs-test.ias.ac.in/cs/php/volumes.php Måske kommer artiklen på pdf fil i 29% størrelse- husk at forstørre den, så du kan læse artiklen. http://www.ias.ac.in/j_archive/currsci/volindex.html vol. 37 er fra 1968, vol 60 er fra 1991, vol. 70 fra 1996, vol. 75 fra 1998 http://www.ias.ac.in/j_archive/currsci/60/vol60contents.html http://www.ias.ac.in/j_archive/currsci/75/vol75contents.html Når du har valgt volumn, skal du scrolle ned ad siden og finde artiklen og bede om en pdf udgave, vil det måske tage lang tid at oploade den (18 minutter, hvor jeg lavede andre ting på pc'en, og så pludselig var den flotte artikel der!).
Journal of Earth System Science - Earth and Planetary Sciences, udgivet af Indian Academy of Science http://www.ias.ac.in/jess/index_body.html Vælg Current issue, Special issues eller se oversigten Back issues fra 2000-2011, eller tidligere fra 1978. Artiklerne kommer hurtigt på pdf fil i 29% størrelse- husk at forstørre den, så du kan læse artiklen.
Ramanujan, Srinivasa (1887-1920), bl.a. kendt for Nielsen-Ramanujan konstanten. Ramanujan and Pi, some 75 years ago an Indian mathematical genius developed ways of calculating pi with extraordinary efficiency. His approach is now incorporated in computer algorithms yielding millions of digits of pi (atikel i Scientific American, febr. 1988 s. 66-73). Læs om ham: http://www.photonics.cusat.edu/Indian_scientists1.html Og her: http://www-history.mcs.st-andrews.ac.uk/history/Biographies/Ramanujan.html
Tycho Brahe Planetariums hjemmeside har artikler om indisk astronomi. Vær opmærksom på, at artiklerne er opstillet kronologisk, så de nyeste oplysninger står på sidste side: http://www.tycho.dk/article/search/?SectionIDOverride=4&SearchText=Indien&Submit=S%F8g
Hjemmesiden har også et astronomisk leksikon på dansk, hvor du kan søge på emner og alfabetisk: http://www.tycho.dk/article/view/207/
I september 2004 opsendte Indien en undervisningssatellit, så selv afsidesliggende dele af landet kan få interaktive undervisningstilbud. Du kan læse om begivenheden: http://www.tycho.dk/article/view/2473/1/209/
Vær opmærksom på IndiensPortalens DVD, spørg om din skole allerede har den: 'Mumbai Mosaik 2003' (2 x 30 min.). Anden del af undervisnings dokumentarfilmen har en oplysning til brug for astromoni. I øvrigt er filmen en introduktion til den indiske millionby Mumbai/Bombay.
Filmen fører sit publikum gennem mange forskellige sider af fænomenet 'en millionby' - lige fra byens historie, erhvervsliv til mødet med unge og gamle i deres forskellige kulturelle miljøer. Ud over at se filmens to dele, har man mulighed for at søge specielt på 22 emner.
(Rettelse: I filmens 2. del under 'forurening' skal speakens tale om gaskomfur rettes til petroleumskomfur). Læs mere om DVD’en på IndiensPortalens Baggrund
Har du spørgsmål angående IndiensPortalens DVD, så kontakt venligst producent og copyrightindehaver birthe.molhave@skolekom.dk
Horoskoper har traditionelt spillet en væsentlig rolle i indisk kultur. Læs om astrologi og horoskoper på denne hjemmeside: http://www.astrojyoti.com/lessonsmainpage.htm
Den traditionelle indiske kalender kan du læse om her på engelsk: http://webexhibits.org/calendars/calendar-indian.html
Onsdag den 24. sept. 2014 gik rumsonden i kredsløb om Mars. rumsonden blev sendt i kredsløb i første forsøg, og det er ikke sket for nogen nation før. Rummissionen har kostet omkring 74 mio. dollars (428 mio.Dkr.), og det betegnes som småpenge, når man taler om rumfart. Premierminister Narendra Modi:"Indien er med succes nået frem til Mars. Tillykke til alle, tillykke til hele landet". 5. nov. 2013 sendte Indien en rumsonde Mangalyaan (det betyder Marsfartøj) til planeten Mars. Mars ligger mere end 200 millioner km væk fra Jorden. Rejsen tager ca. 300 dage. Mars-sonden skal efter ankomsten i 2014 kredse i en elliptisk bane med en højde på mellem 370 og 80.000 kilometer over Mars' overflade. http://ing.dk/artikel/indien-kaemper-komme-til-mars-kina-135416
Te Meteor Mystery Behind Lonar Lake (Artikel fra 2014). 52,000 years ago, a meteor crashed in Maharashtra. Today, Lonar Lake is te stuff of sci-fi. Surface area 1.13 km2, Average depth 150 meters. Lonar Lake is te Earth’s largest and only hyper-velocity impact crater in basaltic rock. Photo: Aditya Laghale/ Wikimedia Commons (bit.ly/1jxQJMa). Recent Argon-argon dating suggests that te crater is much older; it could be 570 000 ± 47 000 years old. This greater age is in line with te degree of erosion processes of crater rims. Lonar is one of Maharashtra’s best-kept secrets. Home to te Earth’s only hyper-velocity impact crater in basaltic rock, Lonar is named after te demon, Lonasura, and is ringed by fascinating temples, including one with erotic sculptures reminiscent of Khajuraho.
When a meteor crashed into te earth at an estimated speed of 90,000kmph, weighing 2 million tonnes. It gouged a hole that was 1.8km wide and 150m deep. Over time, te jungle took over, and a perennial stream transformed te base into a tranquil, green locale. Te slopes are covered with tree-savannah, housing teak (Tectona grandis), Wrightia tinctoria, Butea monosperma, and Helicteres isora. Shrub-savannah with Acacia nilotica and Ziziphus spp. covers te crater wall. Along te lake shore, non-native Prosopis juliflora is spreading. Te northeastern alluvial terrace, along te dhara river fan, is used for agriculture. Millet, maize, lady's finger, banana and papaya are te main cultivated crops.
Te water of te lake contains various salts or sodas, and during dry weather when evaporation reduces te water level, large quantities of soda are collected. Two small streams, named Purna and Penganga, drain into te lake, and a well of sweet water is located on te southern side, close to te water's edge As a result of te studies, te geological features of te Lonar crater have been divided into five distinguishable zones, exhibiting distinct geomorphic characteristics. Te five zones are: 1. Te outermost ejecta blanket 2. Te crater rim 3. Te slopes of te crater 4. Te crater basin, excluding lake 5. Te crater lake
Te forest itself is a haven for birdwatchers, with several species of migratory and local birds such as shelduck, black-winged stilts, brahminy ducks, red-wattled lapwings, blue jays, bayaweavers, hoopoes, barn owls, golden oriole, larks, tailorbirds, parakeet and peafowl. Gazelle, langur, bats, mongoose, barking deer and chinkara also inhabit te forest, along with snakes, scorpions, monitor lizards and brilliantly coloured insects and amphibians.
It’s at te lake that sci-fi meets religion meets Indian folklore. Take a walk around te temples, each with a legend attached to its name: te partially submerged Shankar Ganesha temple, noteworthy for its rectangular Shiva idol; te Ram Gaya temple, named for Lord Rama’s departure; and te Kamalja Devi temple, which doesn't see much of a crowd, comes to life during Navratri. Your tiny pilgrimage ends with Gomukh, also known as Dhara or Sita Nahani temple (Sita is said to have bathed here), accessible only by an arduous climb. Te architecture is unremarkable, but te temple houses a kund into which flows te mysterious, perennial freshwater spring that feeds te lake below. Te most significant temple, however, sits in te town. Te Daitya Sudan temple is dedicated to Lord Vishnu, slayer of te demon Lonasura (who also lent his name to te village). Locals claim that te crater was te demon’s den and that te lake’s murky water results from its spilled blood. Te temple itself is reminiscent of Khajuraho, with erotic sculptures of copulating couples and ravaging beasts.
(S) Astronomi, biologi, naturgeografi og religion
Få en oversigt over Indien i rummet siden 1963. Nederst på siden er der opdaterede links til specielle emner, som fx Det indiske flag på månen: http://www.spacetoday.org/India/IndianAstronomy.html
22. juli 2019 Sendte Indien en raket Chandrayån-2 på vej til månen. Raketten flyver nu rundt om månen og forhåbentlig lander den i den sydlige del, som planlagt 7. september 2019. Få sekunder før det indiske ubemandede modul landingsfartøj Vikram skulle være landet på Månen, mistede de indiske videnskabsfolk kontakten til det. 'Der er både op- og nedture i livet. Hvad I har opnået, er ikke nogen lille bedrift', sagde premierminister Narendra modi, da han lørdag 7. september var på besøg hos den indiske rumfartsorganisation, Indian Space Research Organization (ISRO). (Ritzau/Reuters). Mandag 9. sept. 2019. ’Vikram’ er blevet fundet på Månens sydpol søndag 8. sept., det oplyser bestyrelsesformand hos ISRO Kailasavadivoo Sivan, men det er ikke lykkedes at få kontakt med fartøjet. (Ritzau) 22. juli 2019 Sendte Indien en raket Chandrayån-2 på vej til månen. Raketten flyver nu rundt om månen og forhåbentlig lander den i den sydlige del, som planlagt 7. september 2019. Få sekunder før det indiske ubemandede modul landingsfartøj Vikram skulle være landet på Månen, mistede de indiske videnskabsfolk kontakten til det. 'Der er både op- og nedture i livet. Hvad I har opnået, er ikke nogen lille bedrift', sagde premierminister Narendra modi, da han lørdag 7. september var på besøg hos den indiske rumfartsorganisation, Indian Space Research Organization (ISRO). (Ritzau/Reuters). Mandag 9. sept. 2019. ’Vikram’ er blevet fundet på Månens sydpol søndag 8. sept., det oplyser bestyrelsesformand hos ISRO Kailasavadivoo Sivan, men det er ikke lykkedes at få kontakt med fartøjet. (Ritzau) Mandag 2. dec. 2019 Først nu er det lykkedes NASA at opspore det krater, som rumskibet Vikram efterlod på månens overflade, da det med 360 km. i timen knustes. USA's rumfarts agentur fortalte, at en indisk IT-medarbejder ved navn Shanmuga Subramanian havde fundet stedet ved at sammenligne før- og efterbilleder fra NASAs månesatellit LRO. På månens sydpol er der tegn på, at der gemmer sig vand-is. Hvis det lykkes at lande mennesker på månen kan vand-is blive en vigtig kile ti ilt, drikkevand og raketbrændstof. Kun Sovjetunionen, USA og Kina er lykkedes med at lande rumskibe på Månen. Isra-el forsøgte forgæves i april 2019. (Weekend avisen Faktisk 6. dec. 2019)
8. nov. 2008 gik den første indiske satellit Chandrayaan-1 i kredsløb om Månen og har sat en lille sonde ned på Månen 6. nov. 2009, læs her: http://www.tycho.dk/article/view/5212/1/371/
Indien til månen – onsdag 22.okt. 08 om opsendelsen 23. Okt. kl. 9.00 Indisk standard tid af ’Chandrayaan-1’ (ordet betyder på sanskrit ’Månekraft’) fra Sriharikota i det sydlige Indien. Den 14. nov. 2008 blev sonden Moon Impact Probe adskilt og satte det indiske flag på månen. Læs mere http://videnskab.dk/miljo-naturvidenskab/morkelagte-manekratere-gennemsoges-vand Og på engelsk her: http://en.wikipedia.org/wiki/Chandrayaan-1
Chandrayaan-1 (Sanskrit: चन्द्रयान-१, lit: Moon vehicle[3][4] pronunciation (help•info)) was India's first lunar probe. It was launched by te Indian Space Research Organisation in 22. October 2008, and operated until 29. August 2009. Te mission included a lunar orbiter and an impactor. India launched te spacecraft using a PSLV-XL rocket, serial number C11,[1][5] on 22 October 2008 from Satish Dhawan Space Centre, Sriharikota, Nellore District, Andhra Pradesh, about 80 km north of Chennai, at 06:22 IST (00:52 UTC).[6] Former prime minister Atal Bihari Vajpayee announced te project on course in his Independence Day speech on 15 August 2003. Te mission was a major boost to India's space program,[7] as India researched and developed its own technology in order to explore te Moon.[8] Te vehicle was successfully inserted into lunar orbit on 8 November 2008.[9] On 14 November 2008, te separated from te Chandrayaan orbiter at 20:06 and struck te south pole in a controlled manner, making India te fourth country to place its flag on te Moon.[10] Te probe impacted near te crater Shackleton at 20:31 ejecting sub-surface soil that could be analysed for te presence of lunar water ice.[11][12] Te estimated cost for te project was 3.86 billion (US$61 million). Te remote sensing lunar satellite had a mass of 1,380 kg (3,040 lb) at launch and 675 kg (1,488 lb) in lunar orbit.[13] It carried high resolution remote sensing equipment for visible, near infrared, and soft and hard X-ray frequencies. Over a two-year period, it was intended to survey te lunar surface to produce a complete map of its chemical characteristics and three-dimensional topography. Te polar regions are of special interest as they might contain ice.[14] Te lunar mission carried five ISRO payloads and six payloads from other space agencies including NASA, ESA, and te Bulgarian Aerospace Agency, which were carried free of cost.[15] After almost a year, te orbiter started suffering from several technical issues including failure of te star sensors and poor thermal shielding, Chandrayaan stopped sending radio signals at 01:30 IST on 29 August 2009 shortly after which, te ISRO officially declared te mission over. Chandrayaan operated for 312 days as opposed to te intended two years but te mission achieved 95% of its planned objectives.[2][16][17][18] Among its many achievements, te greatest achievement was te discovery of te widespread presence of water molecules in te lunar soil.
Læs hele artiklen i Videnskab.dk fra 31. august 2009 Ny teknik afprøves I sidste uge - nærmere bestemt den 20. august - afprøvede LRO og Chandrayaan-1 en ny teknik til at studere skyggefulde kratere ved hjælp af radarudstyr, som begge sonder er udstyret med. LRO og Chandrayaan-1 gennemførte en fælles undersøgelse af Erlanger-krateret ved at lade Chandrayaan-1 belyse Erlanger-krateret med radarstråling på et tidspunkt, hvor også LRO passerede over krateret. Den reflekterede radarstråling blev opfanget af både Chandrayaan-1 og LRO, men set fra forskellige vinkler. Ved at sammenligne reflektionen fra de samme områder i krateret set fra forskellige vinkler kan forskerne bestemme egenskaberne af overfladematerialet. Denne teknik kræver dog en uhyre god koordination af de to rumsonder, da de begge flyver med en hastighed på omkring 1,6 km/s svarende til næsten 5.800 km/t. Mistet kontakt til sonde Siden den succesfulde radarundersøgelse har det indiske rumfartsvæsen, ISRO, mistet kontakten til Chandrayaan-1. Det skete natten til lørdag (29. aug. 2009), og inderne har siden da arbejdet intenst på at genetablere kontakten til sonden, skriver Te Times of India.
24. sept 2009: Resultaterne fra den indiske måne-sonde, Chandrayaan-1 kan dokumentere de nye revolutionerende fund af vand og vandpartikler forskellige steder på månen. Dataene fra Chandrayaan-1 bekræftes dermed af de data, som rumsonderne Cassini og Deep Impact opsamlede for 10 år siden, da de på deres vej mod henholdsvis Saturn og kometen Hartley 2 i 1999 fløj forbi Månen. Læs her http://www.berlingske.dk/viden/der-er-fundet-vand-paa-maanen.
Navigation, Math and Astronomy: te Pagan Knowledge, læs artiklen her: http://www.indianscience.org/essays/15-%20E--Navigation%20&%20Math.pdf
Te Kerala School, European Mathematics and Navigation by D.P. Agrawal, læs artiklen her: http://www.indianscience.org/essays/t_es_agraw_kerala.shtml
Indian Institute of Astrophysics Te world's highest observatory for optical & infra-red astronomy se her: http://www.iiap.res.in/centers/iao
Stolte indere har skudt en satellit i kredsløb i Rummet ned. Indiens regerings premierminister Narendra Modi oplyser at denne begivenhed beviser, at Indien er en supermagt i Rummet. I en tale til nationen, få uger før det indiske valg begynder, sagde Modi, at Indien har sluttet sig til USA, Rusland og Kina ved at udføre denne bedrift. en raket blev onsdag affyret fra testcentret Odisha i det østlige Indien. Den ramte og nedskød en satellit i kredsløb 300 kilometer over Jorden. Et stolt øjeblik for Indien, sagde Modi. (AFP, citat i JP International s. 10, torsdag 28. marts 2019).
Aryabhata, India's first satellite, was successfully launched into a near earth orbit on 19 April 1975, from a USSR cosmodrome. http://indianspacestation.com/space-alphabet/82-aryabhata.html Why te name Aryabhata? Look here: http://www.mapsofindia.com/who-is-who/science-technology/aryabhatta.html
Onsdag den 24. sept. 2014 gik rumsonden i kredsløb om Mars. Rumsonden blev sendt i kredsløb i første forsøg, og det er ikke sket for nogen nation før. Rummissionen har kostet omkring 74 mio. dollars (428 mio.Dkr.), og det betegnes som småpenge, når man taler om rumfart. Premierminister Narendra Modi:"Indien er med succes nået frem til Mars. Tillykke til alle, tillykke til hele landet". 5. nov. 2013 sendte Indien en rumsonde Mangalyaan (det betyder Marsfartøj) til planeten Mars. Mars ligger mere end 200 millioner km væk fra Jorden. Rejsen tager ca. 300 dage. Mars-sonden skal efter ankomsten i 2014 kredse i en elliptisk bane med en højde på mellem 370 og 80.000 kilometer over Mars' overflade. http://ing.dk/artikel/indien-kaemper-komme-til-mars-kina-135416 5. nov. 2013 sendte Indien en rumsonde Mangalyaan (det betyder Marsfartøj) til planeten Mars. Mars ligger mere end 200 millioner km væk fra Jorden. Rejsen tager ca. 300 dage. Mars-sonden skal efter ankomsten i oktober 2014 kredse i en elliptisk bane med en højde på mellem 370 og 80.000 kilometer over Mars' overflade. http://ing.dk/artikel/indien-kaemper-komme-til-mars-kina-135416
Xplore Natur/teknik 5 Elevbog til 4-6. klassetrin af Per Nordby Jensen, Martin Sloth Andersen og Niels Andreas Lyhne-Hansen. Geograf Forlaget 2012. Rigt illustreret og med mange opgaver + stikordsregister. 49 s. Elevbogen indeholder Bogen præsenterer naturfaglige emner, som motiverer og aktiverer eleverne til at lære nyt. Der er bevidst valgt emner, der appellerer til både drenge og piger. I elevbogen præsenteres relevante temaer og fagudtryk gennem en letlæselig tekst. Denne underbygges af et væld af fotos, kort og tegninger, der gør stoffet forståeligt for eleverne. Der er opgaver i hvert kapitel i bogen. Indholdsoversigt: Livets udvikling 2-8. Masaierne danser stadig 9-15. På opdagelse i menneskets fortid 16-23. Byens vilde natur 24-31. Fly og lufttrafik 32-39. Det vilde vejr 40-48. Stikord 49. Find indiske eksempler til emnerne. http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt/58784 (S) almen studieforberedelse og Tværfag, biologi, erhvervsøkonomi, fysik, geografi, kemi og teknologi
Xplore Natur og teknik 4 Elevbog til 4. Klassetrin af Per Nordby Jensen og Niels Andreas Lyhne-Hansen. Geograf Forlaget 2011. Rigt illustreret og med mange opgaver + stikordsregister. 49 s. Elevbogen indeholder naturfaglige emner, der appellerer til både piger og drenge, og som er relevante og motiverende for målgruppen 4. klasse. Udover en letforståelig tekst indeholder Xplore Natur/teknik 4 et væld af illustrationer, tegninger og fotos, der støtter forståelsen af de faglige begreber. Layoutet er flot og farvestrålende og appellerer til elevernes nysgerrighed og lyst til at lære. Emnerne er På opdagelse ved vandhullet. Affald og energi. Med skib fra hele verden. På opdagelse i universet. Drikkevand og spildevand. Din krop er dit liv. http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt?altTemplate=go_produkt&id=22164 Find indiske eksempler til emnerne. (S) almen studieforberedelse og Tværfag, biologi, erhvervsøkonomi, geografi og teknologi
Xplore Natur og Teknik 2 af Per Nordby Jensen og Martin Sloth Andersen. Elevbog og Lærerhåndbog til 2. klassetrin. Geografforlaget 2012. Illustrerede. Elevbog 40 s, Lærerhåndbog 103 s + 61 sider opgaveark til at kopiere. Xplore Natur/teknik 2 introducerer faglige begreber ved at tage udgangspunkt i elevernes nære omverden. Systemet er praksisorienteret og gør brug af undersøgelser og aktiviteter, der motiverer eleverne. Der er fokus på, at trinmålene for 2. klasse opfyldes. Hvert opslag indeholder en letlæselig tekst, der understøttes af tegninger, fotos og kort. I lærerhåndbogen findes yderligere elevopgaver, der giver rig mulighed for undervisningsdifferentiering. Kapiteloversigt: Sten og forsteninger s. 2-9. Kom med til Færøerne s. 10-17. Fantastiske fugle s. 18-25. På opdagelse i solsystemet s. 26-53. Ud i vejret s. 34-40. Find eksempler fra Indien på emnerne. Lærerhåndbog: http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt/58782 Elevbog: http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt/58781 (S) almen studieforberedelse og Tværfag, biologi, fysik, geografi, kemi og teknologi
Karmaboy – kometen og den onde numsekløe af Jacob Riising. Børne-ungdomsroman 7-11 år. Forlaget Carlsen 2015. Illustreret af Claus Bigum og ofte med fodnoter. 148 s. Niller er en dreng på 11 år, der gerne vil redde Skovlunde Bytorv. Der er nemlig en komet på vej. En komet, der ikke bekymrer andre end ham. En komet, der lige nøjagtig kun vil udrydde Skovlunde Bytorv. Og borgmesteren er lykkelig, fordi den baner vej for hans idé om en parkeringskælder. Og de forretningsdrivende er ligeglade, for der er alligevel aldrig nogen kunder. Men Niller er ikke ligeglad, for det er der, han har levet alle sine 11 år, og det er der, han har hygget sig allermest, når der var torvedage. Men Niller er også en dreng, der ikke tør så meget, lige indtil hans bedste ven Tykke losser ham bagi og siger, at han skal være superhelten Karmaboy. Men kan gode gerninger stoppe en komet? (parentsen giver starten på et kapitel uden overskrift – og eventuelt en kommentar)
S. 8 Installationsguide. S. 9 Advarsel! S. 11-14 Kp. 1 Er som titlen antyder, det allerførste kapitel og dermed starten på historien. S. 15-18 Kp. 2 Selvom dette kapitel indeholder en hel del bogstaver, og du derfor sikkert helst vil springe det over, så er det altså ret vigtigt for resten af historien (Dansk Rumagentur forudsiger kometnedfald på Skovlunde Bytorv s. 16). S. 19-21 Kp. 3 (Preben Elkjær, fodboldspiller ved bl.a. EM 1984 og vennen Tykke). S. 22-24 Kp. 4 Jeg sætter lige historien på pause for at fortælle lidt mere om Niller og Tykke … mest om Tykke. S. 25-27 Kp. 5 Til nye læsere kan jeg fortælle, at Niller sidder på lokum med dårlig mave på grund af en vildfaren komet, og på den anden side af toiletdøren sidder drengen Tykke. S. 28-35 Kp. 10 Ja, jeg sprang lige fem kapitler over, for nu skal vi sgu have gang i historien. (Mahatma Gandhi https://da.wikipedia.org/wiki/Mahatma_Gandhi og karma https://da.wikipedia.org/wiki/Karma). S. 36 Kp. 11 Som er bogens korteste. (psoriasis: Psoriasis er en hudsygdom, der viser sig ved røde, skællende pletter, hyppigst på albuer og knæ, i hårbunden og undertiden udbredt på huden. Der kan tillige være ledgener, mens egentlig Psoriasisgigt forekommer sjældent. Psoriasis er for langt de fleste en fredelig hudsygdom, og den smitter ikke fra én person til en anden). S. 37-41 Kp. 12 (Niller var flad). S. 42-46 Kp. 13 (Niller smed sig på sin seng. – Niller bliver superhelten Karmaboy). S. 47-48 Kp. 14 Sådan laver Nillers far pølser. S. 49-50 Kp. 15 (”It’s karmatime!” råbte Karmaboy). S. 51 Kp. 16 (I modsætning til for eksempel kapitel 15). S. 52-54 Kp. 17 (Det tog det meste af en formiddg at lave plakaten). S. 55-57 Kp. 18 (Niller tændte sin mobil, som han plejede, efter skole). S. 58-59 Kp. 19 (Måske du netop nu er blevet grebet af den dårlige stemning …). S. 60-64 Kp. 20 (Karmaboy var i fuld gang …). S. 65-67 Kp. 21 (Else havde netop lukket butikken …). S. 68-74 Kp. 22 (Efter en Elkjærpølse og to brød …). S. 75-83 Kp. 23 (Alle butikker var tomme, …). S. 84-87 Kp. 24 (Karmaboy bremsede op i tekøkkenet.). S. 88-91 Kp. 25 (”Vi skal ind og trykke på den røde knap!”…). S. 92-93 Kp. 26 (”Nå, min ven, …). S. 94-98 Kp. 27 (Else havde brugt det sidste døgns tid …). S. 99-101 Kp. 28 Egentlig bare en forlængelse af det foregående kapitel, men jeg syntes, det føltes mindre tungt, hvis jeg delte det op i to. På den måde kan du også blære dig med at have læst en bog med mange kapitler. S. 102-103 Kp. 29 (Erkan var nu så glad for sin rolle som sultan …). S. 104-107 Kp. 30 (Borgmester Otto von Holstein stod …). S. 108-111 Kp. 31 (Borgmesterens palæ …). S. 112-115 Kp. 32 (Køkkenet var større …). S. 116-117 Kp. 33 (Det var, som om borgmesterens reception …). S. 118-121 Kp. 34 (Karmaboys hjerte slog hurtigere, …). S. 122-123 Kp. 35 (Det tog borgmesteren kostbar tid …). S. 124-125 Kp. 36 (Dette kapitel er mest af alt tænkt som …). S. 126-127 Kp. 37 Hvis du først har åbnet din bog nu, kommer her et kort resume: En dreng ved navn Niller har netop trykket på en rød knap for at affyre et missil mod en komet, som er på vej ude fra verdensrummet. Hvis du synes, det lyder som en idiotisk bog, vil jeg opfordre dig til at holde din kæft og skrive en, som er bedre, selv. S. 128-135 Kp. 38 (”VAAAAAAAGTTT!”, brølede den lille dame …). S. 136-139 Kp. 39 (Flokken fra Skovlunde Bytorv gik i tavshed …). S. 140-141 Kp. 40 Mest bare en service til læseren. S. 142-144 Kp. 41 (Karmaboy stod med Else i den ene hånd …). S. 145-147 Efterord (Skovlunde Bytorv var bestemt ikke, hvad det havde været …).
Borgmester Otto von Holstein og hans kone Tove. Elses Helseforretning. Erkan fra Tyrkiet ejer Sultan Pizza. Kopi-Kaj sælger fx printerblæk. Niller = Karmaboy. Slagterfar med forretning på Skovlunde torv. Tykke skolekammerat med Niller. Skolens sundhedsplejerske.
Se Almen studieforberedelse og Tværfag, astronomi, dansk, psykologi, religion og samfundsfag.
Flakkende fugle af Rabindranath Tagore, digte, Løvens Forlag 2013, Bogen består af 326 aforismer, dvs. kortfattede tankemættede ytringer. 81 s.
Rabindranath Tagores Flakkende fugle er sit eget univers, som man langsomt må forsøge at synke ned i. Her griber filosofien tiden let om livet og indbyder til en langsom og nærværende dans. Tagore indånder altet i sin poesi. Han arbejder med naturen og skønheden i en særlig form for evighed. Hans eftertanke og sælsomme billeder er præget af en dyb kærlighed til livets skabelse og rytme. Fx. Digt no. 36: VANDFALDET synger: Jeg finder min sang, når jeg finder min frihed.
Rabindranath Tagore blev født i 1861 og døde som 80-årig i 1941 og var både fatter, komponist, filosof, maler og musiker. Han vandt i 1913 Nobelprisen i litteratur som den første asiat. Han kom oprindelig fra Kolkata (tidligere Calcutta), som er hovedstaden i Vestengalen og begyndte allerede som otte-årig at skrive digte. Han udgav sine første større samling af digte i 1877 og begyndte som 16-årig at skrive sine første noveller og dramaer. Senere i livet støttede han den indiske kamp for uafhængighed og blev venner med Mahatma Gandhi. Flakkende fugle udkom første gang i 1916. http://www.loeves.dk/forlag/udgivelser.php
På netudgaven er der også en kort dokumentar med Tagore. http://netudgaven.dk/2013/10/flakkende-fugle/
(S) Almen Studieforberedelse, astronomi (fx no 6 og 163), biologi (fx no. 78, 127), dansk, filosofi (fx no. 258), musik (fx no. 204), naturgeografi (fx no. 15, 161), psykologi (fx no. 207, 299), religion (fx no. 211) og samfundsfag (fx no. 60)
Det populært videnskabelige blad New Scientist har gennem årene bragt mange artikler om Indien eller af indiske forskere. Skriv 'India' i søgeboxen, og der kommer en række resumeer af artikler frem. Find årgang og nummer af bladet på den artikel, der interesserer dig. Lån bladet på biblioteket eller hvis der er en abonnent på din skole: http://www.newscientist.com
Det videnskabelige blad Scientific American har gennem årene bragt mange artikler om Indien eller af indiske forskere. Skriv 'India' i søgeboxen, og der kommer en række resumeer af artikler frem. Find årgang og nummer af bladet på den artikel, der interesserer dig. Lån bladet på biblioteket eller hvis der er en abonnent på din skole: http://www.sciam.com/search/
I IndiensPortalen viser et (Gr) eller (Gym) efter et undervisningsforslag hvilket niveau, der er tale om. Forslag til samarbejde mellem flere fag er vist med et (S). På denne side vil der løbende komme ideer til undervisningsforløb i indisk astronomi. Undervisningsforslagene er opstillet alfabetisk efter deres titel. Forslag modtages gerne. IndiensPortalens forslag til undervisning i astronomi bygger på åben vidensdeling mellem lærere. Derfor - hvis du har afprøvet et kort eller langt undervisningsforløb eller et emne med flere fag, hvor indisk astronomi eller indiske astronomer er inddraget, så vær venlig at sende det sammen med din mail adresse til IndiensPortal-redaktør Birthe Mølhave birthe.molhave@skolekom.dk Husk at angive målgruppen som enten grundskolen (Gr) eller gymnasiet (Gym). Det vil hjælpe brugerne til at finde det niveau, der passer dem.
PS: Du må ikke indsende billeder eller længere tekstuddrag.
Xplore Natur/teknik 5 Elevbog til 4-6. klassetrin af Per Nordby Jensen, Martin Sloth Andersen og Niels Andreas Lyhne-Hansen. Geograf Forlaget 2012. Rigt illustreret og med mange opgaver + stikordsregister. 49 s. Elevbogen indeholder Bogen præsenterer naturfaglige emner, som motiverer og aktiverer eleverne til at lære nyt. Der er bevidst valgt emner, der appellerer til både drenge og piger. I elevbogen præsenteres relevante temaer og fagudtryk gennem en letlæselig tekst. Denne underbygges af et væld af fotos, kort og tegninger, der gør stoffet forståeligt for eleverne. Der er opgaver i hvert kapitel i bogen. Indholdsoversigt: Livets udvikling 2-8. Masaierne danser stadig 9-15. På opdagelse i menneskets fortid 16-23. Byens vilde natur 24-31. Fly og lufttrafik 32-39. Det vilde vejr 40-48. Stikord 49. Find indiske eksempler til emnerne. http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt/58784 (S) almen studieforberedelse og Tværfag, biologi, erhvervsøkonomi, fysik, geografi, kemi og teknologi
Xplore Natur og teknik 4 Elevbog til 4. Klassetrin af Per Nordby Jensen og Niels Andreas Lyhne-Hansen. Geograf Forlaget 2011. Rigt illustreret og med mange opgaver + stikordsregister. 49 s. Elevbogen indeholder naturfaglige emner, der appellerer til både piger og drenge, og som er relevante og motiverende for målgruppen 4. klasse. Udover en letforståelig tekst indeholder Xplore Natur/teknik 4 et væld af illustrationer, tegninger og fotos, der støtter forståelsen af de faglige begreber. Layoutet er flot og farvestrålende og appellerer til elevernes nysgerrighed og lyst til at lære. Emnerne er På opdagelse ved vandhullet. Affald og energi. Med skib fra hele verden. På opdagelse i universet. Drikkevand og spildevand. Din krop er dit liv. http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt?altTemplate=go_produkt&id=22164 Find indiske eksempler til emnerne. (S) almen studieforberedelse og Tværfag, biologi, erhvervsøkonomi, geografi og teknologi
Xplore Natur og Teknik 2 af Per Nordby Jensen og Martin Sloth Andersen. Elevbog og Lærerhåndbog til 2. klassetrin. Geografforlaget 2012. Illustrerede. Elevbog 40 s, Lærerhåndbog 103 s + 61 sider opgaveark til at kopiere. Xplore Natur/teknik 2 introducerer faglige begreber ved at tage udgangspunkt i elevernes nære omverden. Systemet er praksisorienteret og gør brug af undersøgelser og aktiviteter, der motiverer eleverne. Der er fokus på, at trinmålene for 2. klasse opfyldes. Hvert opslag indeholder en letlæselig tekst, der understøttes af tegninger, fotos og kort. I lærerhåndbogen findes yderligere elevopgaver, der giver rig mulighed for undervisningsdifferentiering. Kapiteloversigt: Sten og forsteninger s. 2-9. Kom med til Færøerne s. 10-17. Fantastiske fugle s. 18-25. På opdagelse i solsystemet s. 26-53. Ud i vejret s. 34-40. Find eksempler fra Indien på emnerne. Lærerhåndbog: http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt/58782 Elevbog: http://www.geografforlaget.dk/butik/produkt/58781 (S) almen studieforberedelse og Tværfag, astronomi, biologi, fysik, geografi, kemi og teknologi
Tilbage til forsiden: IndiensPortalen
Tilbage til siden med oversigt over fagene: IndiensPortalens Fag
Over til IndiensPortalens Opslagstavle
Diskussionsside for denne IP-adresse
Referer til denne side
Denne side blev senest redigeret d. 9. december 2019 kl. 19:31.
Tekst er tilgængelig under licensen Creative Commons Kreditering-Del på samme vilkår; yderligere betingelser kan være gældende. Se vores Brugsbetingelserne for flere oplysninger.