da de da de da de fi en en en sv da nl de bar da da da de da da da da en en da en en de da da sv da da en en da en da da en en en en nl en da en da en da en da da da en da de en da da en da da en da sv da da da da da en da sv da da da da en da sv da da da en da da en en en da en en de da en en da en da en en da en en en da en da en da en da da da da sv da da da da en en en da en da en da en da en da da en da da en da da en da da en nb da en de da da en da da da en en en da en da en eo da en da da en da da da en de da en da da en nl da en da da en da da en da da en da da en en da en da en da en da da da da da da en de da da da en da da da en da da da da da da da da en en nb nb nb nb nb nb en da fr it en fr en de sv en en en en en en en en da da da da da da nb da da da en en en en en en en en en en da en da da en en da ca en en it en en en da nb en en da en en en en fr en en la tr en en en en en en da da nb da da ca de it it tr tr pl da nb en nb da it en nb en it oc fr la eu en en en en en en da en da en de da en da da en en th en da da da en sv da en da da en da da da da en da da en da en en nb nb nb nb nb nb en th ja en fr de fr en sv en en en en en en en en da da th da en en en en en en en en en da en da en da da da pt it en da en da en en en la de en da da da en it en da nb da nb en nb la en en da en da en de da en da en da en en da en da da en sv da en da da da en da da da en da da da en en da en en nb nb nb nb nb nb en da de sv ja fr fr en sv en en en en en en en en da da da da en en en en en en en en en en en da en da da da it it en da it da ceb en en la en en en en en en en en en en da da da en it ru da en da it en sk la ru en da en de da en da en da en da da da en da da da en da da da da da en nb da da en da da da da en da en da da da da en nb nb nb nb nb nb nb nb en da en en fr fr fr nb fr fr sv en en en en en en en en en en en da da en en da da en en en da da da pt it pt da it da ceb en nl la en en en en en en en en en en en da da da en it nb da en da nb en en la pt en da en da en nb nb nb nb nb nb nb nb en lt de fr de de en en en sv sv en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da da en en lt da en en en da da da en it en da en da en en ja la en en en en en en en en en en da en da en it en da en da en en ca la en en da en it en nb nb nb nb nb nb nb nb nb en it de fr fr en de fr en fr de sv en da da en en it da en en en da da da en it it da nb da it en ceb la pt en en en en en en en en en da da da en it en da sv da en en ca la pt en da en en da en nb nb nb en da de en de sv en en en en en en en en en en en da da da sv it ca da en da en en it la en en en en en en da da en en sv en da en da da en da de da en da da da da en da en en nb nb nb nb nb nb nb nb en da fr fr fr en de fr fr de sv nb fr fr fr en fr fr en en sv en nb de de de de de en en sv da ja fr de sv fr fr en en sv nb fr fr fr fr en en en en nl da en en en en en en fr fr en da de fr da fr fr da fr zh en en da da da da nb da da da en da de da en da da da en da en en nb nb nb nb nb nb nb nb en da en en en fr fr en en fr sv sv de de en fr en en fr fr en nb en ja en ja fr fr en en en nb en ja fr fr fr fr en en en da fr fr fr fr fr fr fr fr en en en en en en en en en en en da da en da da en sv da en nb da en nb da en en da en da da en en en en en en en en en en en en en da en la da lb da da it da nl da fr da da da en da nl en en en en da en en en de da en da da da da en da da da en da en da da en en en pl de nb da en da nb nb de it nb en en en sv en da da da da da en da da da da da da da da en en en en da en da da en de da en da da da da da da da en da da en da da en da en en nb nb nb nb nb nb en pl sv fr de de fr fr sv en en en en en en en en da da pl da en en en en en en en en en en en en da en da en en da en it en da en da pt en en la vi en en en en en da en da en da en da da da hu nb en da da da es fr fi da da fr da da en en de en da da en de da en da da da da en da da da da en da da da da da da da en en en da en en nb nb nb nb nb nb en sv fr fr de de fr sv hu en en en en en en en en da da da da en en en en en en en en en en da en da da da ceb it en da it da en en tr la ja en en en en en en en da da da en it en da nb da nb en nb la ps en da en da en da en da da da hu da en da da af en da da af fr da sv es en da da lb fr da da de en da da en en nb en da da en de da da en da da da en da da da da en da da da da en da en en nb nb nb nb nb nb en eo ja fr de sv fr fr sv en en en en en en en en da da nb da en en en en en en en en en en en en da en da da da en it en da nb da en en ru la en en en en en en en da da da en it sv da nb da tr en en la vi en da en da en de da en da en da da da hu de en da nb es fr nb en da en da da it fr da da en en da en da da en de da da en da da da da da da da en da da da en da da en en da en en nb nb nb nb nb nb en da de en fr sv fr de hu en fr sv en fr de fr da da de fr de sv en de en en da da da da en en da en da en da la da fr it en it en it da da en en en da en it da en zh it en la en it en en da en da en de da en da en da da da hu es fr da da es es da da id fr da de da fr da de de en en da en da da en da en de da en da da da da en da da en da da en da en en nb nb nb nb nb nb en en fr de en sv de en nl en en en en en en en en da da en da en en en en en en en en en en en en da en da en la da ceb it en it en it nb da it en en da en it da en tr en en la ja it en en da en da en da en da da da hu nl en da da es en da da sv fr da da da en en da en en nb da en en da en de da en da da da da da en da da en da da en da en en nb nb nb nb nb nb en nb fr en de en fr de nl da fr fr fr fr sv de sv da fr nb en fr en fr en en en en en en en en en da da nb da it da da da en en en en en en en en en en en da en da da nb da en ko it en it da fr nb da en en en en it la en en en da da da en da en da en da en da da da hu es da da en de fr da da nl en da da da fr da da en nb en da da da hu lb en da da es it da da en en nb en da en de da da en da da da da en da da da en da da en da en en nb nb nb nb nb nb en nb fr de fr fr fr de sv nb fr fr en en es fr sv da ja fr nb fr de fr en en da da da da nb da da da en en da da en da en en en la da fr en it da it en en it nb da en en en en da en en it da en en en it en la en en it da en da en da de da en da da da en da en de da en da de da da en da da en da en en nb nb nb nb nb nb en de fr de fr sv de fr sv en en en en en en en en da da de da en en en en en en en en en en da en da en la da en it en it en es nb da tr en en da tr it da en nl en en la en it en en da en da da en da en da da da hu lb en da da lv en da da es da da da de fr da da en fr da da en en it en da en de da da en da da da da da en da da da en da da en da en en nb nb nb nb nb nb en it sv sv de de en sv nl eo de nb en nb fr de sv da en de de sv fr en en en en da da da en da en en la da ceb en es en it en en it nb da en en en en da en en it da en en en it en la en en it en en da en da en de da en da en da da da hu als de da da nb ru da da es de da cs en en da en da da en de da da en da da da da en da da da en da da en da en en nb nb nb nb en nb fr fr fr fr fr da fr fr fr en hu da sv de fr de en en da da da da da da da da en en da da da en da en en en en en en en en en en en de fr de fr fr fr de de de de fr fr fr de et fr fr nl de fr fr en fr fr fr fr fr fr en nl nb fr fr fr sv en de fr fr en en en en fr nb fr en en en en fr nb fr sv en en en fr nb de fr en en sv fr fr de fr en en en pt de da fr en en en pt de da fr en en da da en de en da en da en la da en it en it en it nb da en en en da en it da en en it en la en it da da da en da en da en de da en da en da da da hu lb en da da es fr nb nb da da da da da da nn da da da da pt da en en da de de da da es da da it da de
Strukturudvikling i Skoleforeningen 2018 | Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.
Strukturudviklingskatalog til Skoleforeningens fællesråd den 25. oktober 2018
Dette katalog er blevet sendt til alle fællesrådsmedlemmer og de øvrige sydslesvigske organisationer i Samrådet.
v Områder i stærk udvikling
v Institutioner med særlige opgaver – (herunder ø-skoler)
Bilag til afsnittet ”Bæredygtige institutioner” (fremlægges på mødet, udsendes ikke)
Kort over børnenes bopæl i forhold til institutionen for hvert område
Kort med afstandsoversigter i forhold til institutionernes indbyrdes afstande.
Hvad tager vi hul på i denne proces om strukturudvikling?
Det er vigtigt at fremhæve, at den strukturudvikling, vi tager hul på i dag, kun er ”det vi ser og tror på i dag” – især når vi ser længere ind i fremtiden. Vi er gået ud fra de pejlemærker, vi kan se i dag. Vi tager de punkter op, som gennem de seneste tre år har kunnet bestå prøven: Er det nu også nødvendigt?
På dagtilbudsområdet tror vi, at tendensen med flere børn til vuggestuer fortsætter. Retskravet om at få en plads for de mindste har måske gjort det mere attraktivt og ”overkommeligt” at sætte børn i verden. Men selv hvis der ikke fødes flere børn – vi taler jo her om børn som ikke er født endnu – så ser vi et tydeligt behov for flere pladser blot for tilnærmelsesvis at dække den efterspørgsel, der er inden for den typiske sydslesvigårgang på mellem 500 og 600 børn, for forældrene ønsker noget andet i dag end for 20 år siden.
På skoleområdet har vi de fleste steder pladser nok – ja endda ledig kapacitet, andre steder er vi ved at sprænge alle rammer. Og vi har pædagogiske udfordringer – herunder inklusion - der stiller nye krav til vore institutioner. Nye læreplaner mm. sætter nye pædagogiske standarder, vi gerne vil leve op til.
De kommende år skal vi desuden håndtere en omfattende digitalisering.
Og også på skoleområdet hører vi andre forældreønsker i dag end for 20 år siden.
Det er den udvikling vi kan iagttage i dag. Men fortsætter det? Bliver det ved med at behovet fordeler sig i vores kredse, sådan som vi ser det i dag, også om 8-10 år? Det ved vi ikke i dag. Derfor bliver kataloget også udelukkende et strukturudviklingskig med dags-dato-briller på. Der kan ske meget endnu, og det meget skal vi aktivt forholde os til også om 5 år igen.
Skoleforeningens struktur har ofte været til debat. Den blev grundlæggende revideret, da vi indførte fællesskolestrukturen. Fællesskolestrukturen har udviklet det pædagogiske landskab i Sydslesvig. Fra at Skoleforeningen har været kendetegnet af forholdsvis lukkede og af hinanden uafhængige skolekredse har fællesskolestrukturen skabt fokus på udviklende læringsmiljøer for det enkelte barn og for den enkelte unge samtidig med at der er stærkere fokus på udviklingen af fagmiljøer på tværs af grundskoler og fællesskoler.
Siden har debatten kørt flere gange, men nu ledsages det af økonomiske udfordringer, særligt på skoleområdet. Strukturudviklingen skal fortsætte den pædagogiske udvikling af vores dagtilbuds- og skolevæsen samtidigt med at der skal træffes økonomiske prioriteringer, særligt på skoleområdet. Det betyder at dette katalog både indeholder områder i rivende positiv udvikling, hvor det handler om at finde midler til at udvide eller bygge nyt – og så er der steder hvor en omstrukturering er nødvendig både ud fra pædagogiske og økonomiske hensyn.
Ud over Skoleforeningens overordnede formål står vi for nogle pædagogiske prioriteringer, som vi gerne vil sikre igennem denne strukturudviklingsdebat. Vi har prøvet i overskuelig form at formulere ledetråde for de pædagogiske prioriteringer, herunder også at formulere, hvad det har af betydning for, hvordan vi indretter institutionsstrukturen.
Skoleforeningen ønsker pædagogiske tilbud tilpasset det enkelte barn i mindretallet i gode sociale rammer
at pædagogisk differentiering er for alle
at den enkelte skal ses, men at grupperne ikke må blive for små
at vi skal udvide kapaciteten på dagtilbudsområdet, sådan at vi matcher behovet for både vuggestuepladser og børnehavepladser
at vi i skoler kun i særlige tilfælde samler mere end to årgange i en klasse og derfor som hovedregel arbejder med skolestørrelser, der stabilt kan leve op til dette
at vi bestræber os på at have skolestørrelser, så eleverne fra 7. klasse kan opleve årgangsopdelt undervisning
Skoleforeningen ønsker sammenhængende forløb fra vuggestue til endt skolegang
at vi står for nært samarbejde mellem dagtilbud og skole
at vi står for nært samarbejde mellem grundskoler og fællesskoler
at vi står for nært samarbejde mellem fællesskoler og gymnasier
at vi gerne ser dagtilbud (inkl. vuggestue) og skole på samme matrikel eller som nære naboer
Skoleforeningen ønsker pædagogiske tilbud med høj faglig kvalitet
at vi ansætter pædagogisk kvalificerede medarbejdere
at vi sørger for løbende efter- og videreuddannelse af de pædagogiske medarbejdere
at vi sikrer at skolerne kan tilbyde undervisning af lærere med uddannelse i de fag, skolen underviser børnene i
Ser vi frem til 2021, så viser vores ventelister fortsat et behov på op til 330 pladser mere. Her gælder det særlig pladskapaciteten på 0-3 årsområdet, men vi ser også et stigende behov for flere pladser for børn over tre år. I Skoleforeningen har vi i alt 57 dagtilbud, deraf aktuel 3 rene vuggestuer med plads til i alt 130 vuggestuebørn, 21 dagtilbud som ud over børn i alderen 3-6 år, har vuggestuegrupper med op til 230 pladser og i alt 18 dagtilbud som har såkaldte aldersintegrerede grupper med op til 172 pladser for de mindste. Dvs. i alt har Skoleforeningen i dag op til 532 mulige pladser for børn i alderen 0-3 år.
Nordfrisland behov for ca. 50 pladser
Prognose for perioden 2018 – 2021 (status august 2018)
Dagtilbuddet mangler stadig ca. 330 pladser – fortrinsvis på 0-3 års området
Vi er løbende i gang med at etablere flere pladser og også i det kommende år satser vi på, at kunne øge kapaciteten med ca. 45 -60 nye pladser. Der bliver bygget nyt, udvidet eller omdannet grupper, etableret udegrupper eller også naturgrupper. Men også her spiller anlægstilskud en afgørende rolle for Skoleforeningens muligheder.  Behovet for flere pladser dukker op i alle kredse, derfor sikrer vi i al planlægningen også at se behovet ud fra en sund geografisk vinkel.
I første omgang gælder det om at få kapaciteten op. Økonomisk set er det bedst, når vi kan bygge ud der, hvor vi allerede er – her dækkes den øgede drift nemlig nogenlunde af de øgede indtægter. Vi har nok også dagtilbud som er for små (set med pædagogiske og økonomiske øjne) og som ikke kan udbygges. Men i en situation med for få pladser må disse strukturtilpasninger vente.
v Områder i stærk udvikling
I dette afsnit ser vi på nogle af de udfordringer vi har fordi der en række steder er vækst i efterspørgslen efter pladser til børn i danske dagtilbud og skoler
v Institutioner med særlige opgaver – herunder ø-institutioner
I dette afsnit ser vi på de institutioner som ikke er ”almindelige” dagtilbud, grundskoler eller fællesskoler, men som har særlige opgaver eller mindretalshensyn at tage i betragtning. Vi nævner også kort fx lejrskoler og højskolen.
Da fællesskolestrukturen blev indført, var der nogle steder som fik lov at fortsætte med at have 7.-8.klasse. Vi kigger på hvorvidt anbefalingerne skal ændres.
Af ledetrådene fremgår, at vi mener, at pædagogiske miljøer kan blive for små. Der er kommet nye dagsordener til – inklusion, øget faglighed – som gør det stadigt sværere for helt små pædagogiske miljøer at leve op til dagens pædagogiske krav og standarder. Vi kigger på hvilke strukturændringer man kunne forestille sig og ser her på såvel økonomiske som mindretalsmæssige konsekvenser. Dette afsnit vil indeholde Styrelses anbefalinger, som de ser ud på udsendelsestidpunktet.
Vigtige kommentarer til fakta om børnene og de økonomiske oversigter
Tallene fra dagtilbud angiver ved den enkelte institution kun vores erfaring for hvor mange børn, der i gennemsnit indskoles hvert år.
Tallene for elever på en skole indeholder kun de såkaldt integrerede elever i summen – ikke på en specifik årgang. Derfor er summen som regel ikke i overensstemmelse med summen af de forskellige årganges elever.
Summerne for økonomi indeholder de for den daglige drift relevante og foranderlige elementer.
Vi har nogle områder hvor vi de kommende år har svært ved at matche efterspørgslen
I Husum har vi ikke kapacitet til at optage de mange ansøgere til dagtilbud. Vi arbejder allerede på en midlertidig løsning vha. Hatsted – men der er klart behov for udbygning i selve Husum. Til det formål har vi byttet grunde med Kirken. De sidste formaliteter med Danmark omkring dette er nu ved at falde på plads – og så kan vi begynde at kigge på en udbygning af dagtilbud lige ved skolen.
Tarp – dagtilbud og skole
Ventelister til dagtilbud og en skole, hvor eleverne står som sild i en tønde. Det er realiteterne i Tarp. Vi har derfor optioner på en grund, der vil være stor nok til at rumme såvel en ny og væsentligt større daginstitution som en ny skole.
Også her er vi fyldt godt op. Vi kan udvide dagtilbudskapaciteten ved at flytte SFO til tidligere personalebolig, og vi har mulighed for at udvide skolen når en byttehandel omkring grunden evt. går i orden. Der bygges nyt i området – og vi må forvente stigende søgning.
Selvom vi lige har opført Harreslevløkke Daginstitution, er alle pladser fyldt op, og vi matcher ikke behovet. Nye byggeområder i en kommune, der traditionelt tiltrækker såvel danske nordfra som fra Sydslesvig, taler også for, at vi må se på kapaciteten her. Samtidigt – og det er mest akut – har de senere års stigende søgning til dagtilbud skabt brug for en udvidelse af skolen. Alt i alt er der behov for at se på kommunen som helhed og finde en plan, der sammenlagt matcher behovene. Vi vil dog have brug for stor hjælp fra kommunen selv, hvis vi skal kunne finansiere den samlede kapacitetsforøgelse.
Et er at vi mangler dagtilbudspladser i Flensborg – noget andet er, at vi på et tidspunkt i fremtiden bliver nødt til at se på nye løsninger i stedet for nogle af vore snart nedslidte institutioner. Det er ikke akut – men der skal tænkes i en lidt mere langsigtet plan for Flensborg. Det gælder især nordvest siden, men også i øst er der udfordringer.
På skoleområdet skal der måske også kigges på, hvordan opgavefordelingen er mellem nogle af skolerne – her tænkes fx på placering af læringsgrupper mm.
Også i Slesvigområdet kunne vi bruge flere pladser, men ligesom Flensborg kan der også være behov for at kigge på strukturen og nogle af bygningerne. Ikke noget konkret endnu – men Slesvig er altså ikke ”løst”, selvom vi har fået Frederiksberg og Karlson.
Men nogle steder er vi allerede i gang – eller her skal vi i gang.
Ud over ovenstående områder er der bevægelser rigtigt mange steder og for at give et lille overblik over hvor meget der sker – eller skal ske – har vi her lavet en oversigt.
I Kiel er vi i gang med at udvide dagtilbud for at efterkomme efterspørgslen på pladser, særligt vuggestue. Skolen mærker også allerede stigende søgning og vi må her kigge på mulighederne for udvidelse.
Her har Fællesrådet allerede truffet en vigtig strukturbeslutning, der forhåbentlig vil styrke mindretallet i det nordvestlige hjørne af Sydslesvig. Vi er i gang med at gøre skolen klar til at Bavnehøj-Vidingherred Danske Skole, som vi pt. kalder den, kan rykke ind og dernæst skal der bygges om så også de to daginstitutioner Aventoft og Humtrup kan rykke ind.
Her ligger der et helhedskoncept, som alle mindretalsorganisationer i sin tid bakkede op om. Personaleboligerne er klar, og de første er flyttet ind. Vi er i gang med projektet med skoleudvidelsen og dernæst den tiltrængte, ja helt nødvendige, renovering og modernisering.
Der har vist sig finansieringsvanskeligheder pga. indgreb fra List kommune, og priserne på øen stiger og stiger. Det kan få konsekvenser for de sidste dele af konceptet.
Udvidelsen er afsluttet og taget i brug – men der er stadig meget renoveringsarbejde på skolen.
Skolen trænger til gennemgribende renovering.
Der er stor efterspørgsel og der arbejdes på en udvidelse med to grupper
Der arbejdes på en udvidelse med en gruppe.
Hostrup Børnehave bliver til Satrup Daginstitution
Vi er i gang med at bygge i Satrup og flytter således dagtilbud væk fra Hostrup og hen til skolen i Satrup.
Efterspørgslen er stor, særligt omkring Store Vi – vi må her se på mulighederne for at udvide kapaciteten, fx med yderligere 1 gruppe.
Her har vi netop fået tilskud til en udbygning. Elevtallet er på vej op – og det må forventes at nybyggeri i nærheden fører til yderligere søgning. Om det kommer til at betyde behov for udbygning af dagtilbud og yderligere udbygning af skolen, må tiden vise – men utænkeligt er det ikke.
De følgende sider indeholder data om Harreslev, Tarp og Oksevejen.
Skoleforeningen driver en skole og tre dagtilbud i en af mindretallets traditionelle højborge, Harreslev.
På trods af udvidelser af kapaciteten på dagtilbudsområdet synes det ikke at være tilstrækkeligt.
HarreslevmarkBørnehave består af mange små lokaler fordelt over to etager og befinder sig som en isoleret del i et boligrækkehus. Harreslevmark er normeret til 45 børn i alderen 0-6 år, fordelt på tre grupper á 15 børn.
Harreslev Børnehaveer normeret til 60 børn og opererer de seneste 3 år med en temporær driftstilladelse for en naturgruppe med 18 børn. Naturgruppen huser midlertidigt på skolens grund i en tidligere pedelbolig.
Harreslevløkke Daginstitutioner en nybygning fra 2017 og er normeret til 58 pladser for børn i alderen 0-6 år (2 vuggestuegrupper + 2 aldersintegrerede grupper). Alle pladser er booket ud.
Harreslev Danske Skolehar hjemme på en stor grund midt i byen. Med den allerede kendte vækst må det imødeses at skolen udvikler sig til en skole med to klasser på stort set alle årgange. Det betyder at skolen skal udvides inden for få år.
Styrelsen anbefaler, at der arbejdes på en helhedsplan for Harreslev Kommune sådan at tilstrækkelig kapacitet opbygges og skolen udbygges tilsvarende.
Der anbefales at helhedsplanen indeholder en sammenlægning af Harreslev Børnehave og Harreslevmark Børnehave på Harreslev Børnehavens og skolens matrikel og salget af Harreslevmarks lokaler på Thomasgade. Dette kan dog tidligst ske, når der er opbygget tilstrækkelig kapacitet ved de nævnte udvidelser.
Der anbefales yderligere en udvidelse af Harreslevløkke Daginstitution med én vuggestuegruppe.
Efterspørgslen i dag udfordrer kapaciteten og det må forventes at fortsætte.
En sammenlægning af Harreslev og Harreslevmark Børnehave vil som ét nyt hus give børnene de rummelige lege- og læringsmuligheder, som lovgivning på området definerer som nutidens krav. Ligeledes sikres et fælles udgangspunkt i førskolearbejdet og børnenes venskabsdannelser og overgangen til skolens befordres naturligt.
Der skabes plads som matcher efterspørgslen og driften optimeres således at udgiften pr. barn vil ligge under gennemsnit for både skole og dagtilbud.
Sammenlægningen medfører, at den nuværende temporære naturgruppeordning overgår i faste gruppelokaler og den tidligere lavere gruppenormering kan øges. Det nye hus vil opnå en samlet normering på i alt 140 børn.
Harreslevløkke Daginstitution opnår en samlet normering på 68 børn.
Der etableres i alt 17 nye pladser i tidssvarende rammer. Med Kobbermølle Børnehave udvides kapaciteten med i alt 55 pladser i Harreslev kommune.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Det vil både være med nødvendigt med en udvidelse af skolen og med en udbygning af dagtilbud. Skolens område er meget stort og kunne højst sandsynligt imødekomme begge dele. I den forbindelse skal det overvejes at samle dagtilbud på to store lokationer i selve Harreslev frem for drift tre steder. Harreslevmark kan ikke udvides og kan heller ikke bringes op til mere moderne standard uden uforholdsmæssigt dyre investeringer (som ikke ændrer på kapaciteten). Kobbermølle behandles i et senere afsnit.
179 elever i 9 klasser
*Bemærk at Harreslevløkke først blev taget i brug i løbet af året, derfor siger disse tal ikke så meget
Ændringen vil eventuelt medføre forflytninger, men da kapaciteten skal udvides, opstår også nye stillinger.
Mindretallet benytter institutionerne og skal tænkes med, men der er efter vores vurdering ikke forandringer i anbefalingerne, der truer de nuværende aktiviteter.
Skoleforeningen driver dagtilbud og skole i Tarp. Begge er ved at sprænges, da området er i vækst og også tiltrækker medlemmer af det danske mindretal. Vi har erhvervet en grund, der er stor nok til at rumme såvel dagtilbud som skole, samt evt. andre mindretalsfunktioner. Vi har i dag gennemsnitligt 45 børn på ventelisten, og dermed er Tarp Børnehave det dagtilbud med det største behov for at udvide kapaciteten.
Lignede befolkningsudvikling kan iagttages i oplandskommunerne inden for Tarps skoledistrikt.
Børnehaven er en ældre bygning, som ligger på en alt for lille grund direkte op ad Tarps mest trafikalt belastede vejforhold.
Styrelsen har besluttet, at der arbejdes på at skabe et mindretalscenter i Tarp. Først med et nyt dagtilbud og senere med skole og evt. andre funktioner på den nye grund.
Kapaciteten i Tarp matcher ikke søgningen til vore institutioner. Der er basis for en ret stor udvidelse af både dagtilbud og skole
Der skabes et nyt stærkt samlingssted for det voksende mindretal i Tarp.
Med en nybygning etableres op til 32 nye pladser. 1 vuggestuegruppe samt en aldersintegrerede gruppe. Ligeledes bliver nuværende naturgruppe omdannet til en fast gruppe, som medfører en kapacitets forøgelse.
Pladser i alt: op til 88
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Der skal opføres helt nye bygninger til såvel dagtilbud som skole. Dagtilbud snarest muligt og skole derefter.
79 elever i 4 klasser
*ventelisterne tyder på at dette tal efter nybyggeri snarere vil ligge omkring 18
Både dagtilbud og skole har i dag udgifter lidt over vores gennemsnit. På begge områder kan det henføres til vores transportudgifter. Med placeringen som Unterzentrum i Landesentwicklungsplan er der et vist håb om at ÖPNV forbedres i området – med positive effekter på vores transportudgifter.
Ændringen vil medføre at der opstår flere stillinger på i første omgang dagtilbudsområdet og siden på skoleområdet, når vi når frem til at kapaciteten matcher den søgning og interesse vi ser i dag.
Mindretallet benytter institutionerne og skal tænkes med, men der er efter vores vurdering ikke forandringer i anbefalingerne, der truer de nuværende aktiviteter, tværtimod vil nybyggeriet give nye muligheder for områdets danske mindretal.
Skoleforeningen driver dagtilbud og skole på Oksevejen. Der er god søgning til, og med kommende udbygning af boligmassen i et område, hvor det danske mindretal står stærkt, må der i løbet af nogle år forventes yderligere søgning til institutionerne, som allerede nu er på bristepunktet.
Oksevejens Børnehave har i dag en pladskapacitet på i alt 80 børn, deraf 2 vuggestuegrupper. Sporskiftes boligudvikling har ændret sig graverende inden for de seneste år. Mange unge mindretalsfamilier er flyttet til. Oksevejens Børnehave har i gennemsnit ca. 20-25 børn på ventelisten. Selvom der er et godt samarbejde mellem byens dagtilbud om fordeling af mulige ledige pladser, ligger Oksevejens Børnehave dog i Flensborgs ”yderområde”, som gør nogle pladstilbud mindre attraktive.
Styrelsen har besluttet en udbygning af kapaciteten, når det er muligt og i takt med den stigende søgning. I første omgang kan den gamle tjenestebolig ombygges til brug for HFO/SFO – og det skulle skabe plads til en vis udbygning af dagtilbud. Så snart forholdene omkring grunden er afklaret, bør der arbejdes for udbygning af skolen.
Området indeholder et stærkt dansk mindretal, og vi skal søge at matche behovet.
Med nyt spejderhus og andre aktiviteter i området er der nærmest tale om et lille mindretalscentrum i bydelen Sporskifte.
Der skabes plads til de familier, som søger vore institutioner i et område af Flensborg, hvor der er vækst og må imødeses yderligere vækst.
Udvidelsen medfører op til 19 nye pladser for børn i alderen 0-6 år. Udvidelsen sikrer en fleksibilitet i forhold til optagelsesbehovet.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Det er nødvendigt med ud- og ombygninger for såvel dagtilbud som skole (herunder SFO/HFO)
Oksevejens Børnehave ligger lige op ad SFO-lokalet – det er den samme bygning. Vi kan flytte SFO ’en ind i pedelboligen. Ombygningen kræver ikke de store ombygningsindsatser. Selve grunden tillader ikke at der yderligere kan udvides med en gruppe.
117 elever i 6 klasser
Ændringen vil eventuelt medføre flere stillinger på vore institutioner.
Mindretallet benytter institutionerne og skal tænkes med, men der er efter vores vurdering ikke forandringer i anbefalingerne der truer de nuværende aktiviteter.
INSTITUTIONER MED SÆRLIGE OPGAVER
Vi har institutioner på to øer - nemlig på Før og Sild.
På Førhar vi et lille mindretal, der benytter Legestuen og Vyk Danske Skole. Forsamlingshuset ligger lige overfor og benyttes også i skolehverdagen. Alle mindretalsaktiviteter ligger således geografisk samlet.
Da fastlandet kun kan nås med færge, vurderes en nedlæggelse af vore institutioner at være ensbetydende med at mindretallet på Før ikke længere ville bruge vore institutioner og altså i praksis forsvinde.
Det er Styrelsens anbefaling at institutionerne bevares indtil videre – men skulle søgningen en dag falde, må det tages op til overvejelse igen. Det er ikke institutionernes opgave at markedsføre mindretallet offensivt. Der er intet på nuværende tidspunkt, der tyder på, at øen har behov for en permanent kapacitetsudvidelse.
På Sildhar vi et mindretal, der for nogle år siden blev enige om et samlet koncept for at sikre et godt tilbud til øens danske mindretal. Personaleboligerne er opført og taget i brug. Nu handler det om udvidelse og renovering af skolen. Den proces vil løbe over de kommende år.
Med Helhedskonceptet har Skoleforeningen allerede taget beslutningen om at mindretallet på Sild skal have institutionstilbud på øen – dog koncentreret i Vesterland og med funktioner i Kejtum. Vurderingen har bygget på to hovedargumenter.
Der er et tilstrækkeligt stort mindretal på øen til at det giver mening at investere i konceptet.
Hvis der ikke er tilbud på øen, må mindretallet forventes at forsvinde, da familier ikke kan forventes at sende deres børn med tog til fastlandet.
Skolen har efter vor vurdering tilstrækkelig kapacitet og ved ombygningen søges en integration af førskolen, således at der endnu ikke skal arbejdes med andre planer. Der kan på sigt blive tale om behov for udvidelse af dagtilbud i Vesterland.
I Risum ligger vore institutioner med særlig fokus på den frisiske dimension. Søgningen er ikke stor, men dog nogenlunde konstant. Kun på disse institutioner (børnehave og skole) sidestilles frisisk med dansk og de indtager dermed en helt særlig rolle i vores samarbejde med friserne. Derfor har skolen også den særlige konstruktion med 1.-9.klasse på skolen.
Styrelsen anbefaler at institutionerne drives uændret videre. Der kan på et senere tidspunkt blive behov for udvidelse af dagtilbudskapaciteten fx med vuggestuepladser.
I Ladelund har vi vores eneste efterskole med internat og undervisning i 7.-9.klasse.
Skolen har også et relativt stort antal integrerede elever i disse årgange og varetager således en særlig pædagogisk opgave for Skoleforeningen.
På nuværende tidspunkt opfylder skolen et behov, vi ikke kan dække andre steder. Der bør i de kommende år arbejdes med konceptet for skolen, måske større vægt på de specialpædagogiske opgaver, måske mere i retning af dansk efterskole.
På de følgende sider findes lidt fakta om børn og økonomi for hver af de fire skoler
Det bør også nævnes, at vi har Jaruplund Højskole, som vi modtager særskilt tilskud til. Skolen er inde i en god udvikling, og det skal slås fast at den med den særlige bevågenhed og tilskudssituation ikke umiddelbart kan inddrages som sparemulighed.
Desuden har vi Ungdomskollegieti Flensborg, som er en uundværlig institution for bl.a. vore øboere.
Og vi har feriekoloni/lejrskoler (Hjerpsted, Rendbjerg, Vesterled), der hvert år gør det muligt for mange børn at komme til Danmark. De udgør forholdsvis små poster i budgettet til gengæld for muligheder for kontakt til Danmark – en kontakt vi naturligvis vil arbejde videre på at udvikle, så man også bruger dem mere aktivt som mødesteder med danskere.
76 elever i 4 klasser
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er på Sild 14.714 kr. om året– heraf er 435 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler 1.-8. er 10.814 kr. om året – heraf 626 € til transport.
26 elever i 2 klasser
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er på Før 13.562 kr. om året– heraf er 203 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler 1.-8. er 10.814 kr. om året – heraf 626 € til transport.
36 elever i 2 klasser
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Risum 14.409 kr. om året– heraf er 1.721 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler 1.-8. er 10.814 kr. om året – heraf 626 € til transport.
48 elever i 3 klasser
Skolen er en internatskole og den modtog i 2017 brugerbetalte indtægter på 41.817 €
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Ladelund 27.049 kr. om året– heraf er 490 € til transport.
Skoleforeningen har en fællesskolestruktur hvor 7.-10.klasse læses på distriktets fællesskole. Vi har fem undtagelser herfra. Bredsted, Ejderskolen, Sild og Vyk har alle 7. og 8. klasse. Risum har 1.-9.klasse
For de to ø-skoler giver det ikke mening at tale om at flytte eleverne, fordi det svarer til at sige at eleverne skal flytte hjemmefra efter 6. klasse. Vi fastholder derfor 7. og 8.klassetrin på øerne.
For Risum handler det om det særlige samarbejde med friserne – og den opgave kan ikke løses på andre skoler.
Styrelsen anbefaler at 7. og 8. klasse bevares på Ejderskolen
Afstanden mellem Rendsborg og Slesvig er 35-40 km afhængigt af rutevalg. Med offentlig transport taler vi om ca.1 times transport. Hvis man bor tæt på stationen i Rendsborg er det mindre – men det er under alle omstændigheder en klart forlænget skolevej. Kun en stor økonomisk besparelse og tydelig pædagogisk gevinst kunne retfærdiggøre dette.
Det ser de fleste år ud til at 7. og 8. klassetrin kan undervises årgangsopdelt på Ejderskolen i klasser af rimelig størrelse. Det betyder, at der ikke er den store pædagogiske gevinst og kun en begrænset økonomisk gevinst ved at flytte disse årgange væk fra Rendsborg.
Kapaciteten på A.P. Møller Skolen taler imod en flytning, og Ejderskolen har tilstrækkelig kapacitet, som det ser ud på nuværende tidspunkt.
180 elever i 9 klasser
233 elever i 12 klasser
136 elever i 6 klasser
50 elever i 3 klasser
19 elever i 1 klasse
Styrelsen anbefaler at 7. og 8. klasse bevares i Bredsted indtil videre
Med fællesskolestrukturen ønskede vi at styrke de faglige og pædagogiske miljøer på en skole i hvert distrikt – også med henblik på at samle kompetencer i forhold til ældre elever med særlige behov. Der er historiske grunde til at dette ikke kom til at gælde for Bredsted – og på nuværende tidspunkt er det usikkert, om der er kapacitet nok i Husum.
En senere flytning ville give en vis besparelse set over en længere årrække – størrelsen (vurderet ud fra dagens tal) fremgår af nedenstående.
117 elever i 7 klasser
* De nuværende tal viser at vi har årgange i Bredsted (nuværende 1. og 2. klasse) som ikke kan rummes på Husum Danske Skole uden ombygning/udvidelse.
Ændringen ville eventuelt medføre en forflytning, da en flytning af 7.+8. svarer til at reducere skolens timetildeling med et timetal svarende omtrent til en lærerstilling med de nuværende normer.
Mindretallet ville i tilfælde af en senere flytning af de to årgange kun i mindre omfang blive berørt, da skolen jo fortsætter drift.
Af ledetrådene fremgår, at vi mener, at pædagogiske miljøer kan blive for små til at levere den pædagogiske kvalitet, vi gerne vil have i fremtiden.
Der er kommet nye dagsordener til – inklusion, øget faglighed – som gør det stadigt sværere for helt små pædagogiske miljøer at leve op til dagens pædagogiske krav og standarder.
Vi vil kigge på hvilke strukturændringer man kunne forestille sig.
Når vi kigger på institutioner, som via ledetrådene kunne problematiseres, får vi øje på mange af vore mindste skoler:
De institutioner som ledetrådene, umiddelbart kunne bringe i spil er
- ud over flere af dem vi allerede har nævnt og behandlet:
Men når vi går ind i debatten, skal vi kigge på:
Er der en institution i nærheden, så der stadig er et lokalt tilbud?
Er der kapacitet til en sammenlægning?
Kan transporten klares? Bliver den rimelig?
Er der nogle økonomiske gevinster ved sammenlægningen?
Hvordan er mindretalslivet i området?
Principper for de økonomiske vurderinger
Vi har undersøgt en række scenarier med hensyn til deres sparepotentiale.
I det tilfælde hvor skoler lægges sammen vurderer vi ud fra følgende principper:
Den modtagne skole forventes at få øgede ressourcer op til en lærerstilling pr. ca.25 elever mere.
Den nedlagte skole har således et sparepotentiale på udgiften til pædagogisk personale fratrukket forøgelsen på den modtagende skole.
På transportområdet er det konkrete vurderinger, der ligger til grund. Her er forhold omkring ÖPNV helt afgørende for, om det er dyrere eller billigere at transportere eleverne til et andet sted.
På driftsområdet kan der forventes besparelser på ca. halvdelen af nuværende udgifter hvis bygningen forbliver i Skoleforeningens eje. Ved salg kan der være tale om et engangsprovenu – og så vil besparelsen være 100 % på driftsudgifter.
Pensionsudgifter er taget ud af regnskaberne. Der regnes ikke med besparelser på undervisningsmaterialer mm.
Skoleforeningen driver i Nibøl en skole og et dagtilbud. Det nyopførte dagtilbud lige ved skolen tages i brug i løbet af den kommende tid. Det var nødvendigt med nyt pga. søgning og pga. tilstanden af den gamle bygning. Hermed øges kapaciteten til 0-6-årige til i alt 60 børn – og det er vores forventning at skolen vil vokse langsomt, men sikkert de kommende år og bestå af gennemsnitligt 14 børn pr. årgang.
Nibøl udgør sammen med Risum og Bredsted vores dækning af det frisiske område. Tilsammen sikrer de den rette adgang for det danske og det dansk-frisiske mindretal i området.
Styrelsen fastholder drift af skolen i Nibøl. Der kigges på skolekredsgrænsen til den nye Vimmersbøl skole, da der vil være enkelte familier fra Vidingherreds gamle skolekreds, som lettere kommer til Nibøl.
Søgningen i området tyder på, at der er basis for at Nibøl Danske Skole på sigt bliver treklasset.
Kapaciteten på dagtilbudsområdet er med nybygningen tilpasset disse udsigter.
Vi ser, at Nibøl er i vækst. Dette ses bl.a. på stigende grund- og huspriser i området.
Der er desuden ikke kapacitet på nærliggende skoler til at optage Nibøls børn.
Det må forventes, at en nedlæggelse af skolen i praksis ville nedlægge det danske mindretal i Nibøl
Som følge af ovennævnte er der ikke noget reelt økonomisk rationale i at nedlægge skolen
Der skabes ro om Nibøl som skoledistrikt og den forventede udvikling kan fortsætte.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Hvis Nibøls børn skulle flyttes til en anden skole (Vimmersbøl og Læk) ville det kræve udvidelse i Læk.
43 elever i 2 klasser
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Nibøl 13.072 kr. om året– heraf er 136 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Teaterforestillinger både til voksne og børn
Lotto, loppemarked, julebasar, mindretalsmesse, spillemesse
Skoleforeningen driver to små institutioner tæt på grænsen til Danmark, men et stykke fra nærmeste danske institutioner. Den nærmeste er Skovlund-Valsbøl, men vejen dækkes ikke af ÖPNV.
Bramstedlund Børnehave er normeret til 23 børn. Mere end halvdelen af alle børn har bopæl i Medelby Danske Skoles distrikt.
Styrelsen anbefaler at fastholde Medelby Danske Skole og at undersøge nærmere om man i løbet af nogle år kunne flytte dagtilbud fra Bramstedlund til Medelby. Børnehavebygningen i Bramstedlund skulle i så fald sættes til salg.
Medelby ligger 9 km fra Skovlund-Valsbøl Danske Skole, 14 km fra Hanved Danske Skole, godt 15 km fra Læk Danske Skole. Men der er kun transport mod Læk. Læk har ikke plads til flere elever – og det føles nok heller ikke naturligt at orientere sig den vej for områdets familier, der i høj grad har beskæftigelse øst for Medelby.
Der synes at være god udvikling i området – og en samling til et mindretalscenter kunne give en mere økonomisk drift.
Bramstedlund ligger geografisk ugunstigt i forhold til skolens placering og børnenes bopæl. Med en nybygning i Medelby imødekommes behovet for optagelse af børn under tre år.
Der skabes et lille mindretalscenter tæt på grænsen til Danmark i et landligt område hvor der pt. ikke er reelle geografisk rimelige alternativer.
Gennemsnitsudgiften forventes at kunne nedbringes efter etableringen. I dag er udgifterne ca. 15% over for dagtilbud og 25% over for skolen.
Foruden en mere naturlig tilknytning mellem bopæl, dagtilbuddet og skolen, opnås en optimering af kørselsforholdene. Med flytningen udvides kapaciteten med 19 nye pladser for børn i alderen 0-6 år.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Grunden i Medelby er lidt vanskelig at vurdere.
Medelby er i Landesentwicklungsplan en by uden en højere indgrupperingskarakter.
Selve bygningen er ikke egnet til en børnehave.
70 % af bygningsmassen trænger til en gennemgribende sanering.
Vi bliver nødt til at finde en ekstra placering af dagtilbuddet på grunden.
Ifølge TA´s kendskab ligger en del af grunden ”im Außenbereich” og har en meget kort afstand til skoven, hvilket betyder at placeringen af en nybygning kræver overholdelse af mange retningslinjer – det kan blive lidt vanskeligt og skal først undersøges nærmere med forskellige myndigheder, herunder blandt andet Naturschutzbehörde. Samtlige omkostningsvurderinger ville på nuværende tidspunkt være urealistiske
28 elever i 2 klasser
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Medelby 13.741 kr. om året– heraf er 276 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Påskeklip, juleklip, filmeftermiddag, airtrak
Bestyrelsesmøde, julefrokost, generalforsamling, filmaften, årsmøde, Sankthans
Opstillingsmøder, generalforsamling, politiske møder
Skoleforeningen driver to små institutioner i Treja og Ørsted med forholdsvis store afstande (set i børneperspektiv) til de nærmeste andre danske institutioner. Der søges for tiden stabilt til dem, og der synes at være et reelt grundlag for mindretalsarbejde i området.
Ørsted Børnehave er normeret til 40 børn i alderen 3-6 år. Dagtilbuddet er en ældre, afsidesliggende bygning ca. 8 kilomenter fra Treja Danske Skole. Ørsted har intet vuggestuetilbud.
Styrelsen anbefaler at skolen drives videre, og at der arbejdes på at bygge nyt dagtilbud på samme grund som afløser for børnehaven i Ørsted.
Det anbefales endvidere at ejendommen i Ørsted søges solgt.
Treja Danske Skole ligger ca. 19 km fra Gottorp-Skolen og Hiort Lorenzen Skolen mod øst, og 18 km fra Husum Danske Skole og udgør dermed en god geografisk midterplacering.
Ørsted Børnehave ligger geografisk ugunstigt i forhold til skolens placering, børnenes bopæl og den almene infrastruktur. Bygningen i Ørsted er gammel og kræver kontinuerlig vedligeholdelse.
Der skabes et lille centralt mindretalscentrum midt mellem Slesvig og Husum
Dagtilbudsdriften er allerede i dag økonomisk forsvarlig med udgifter under gennemsnit – dette kan med ny placering forhåbentlig fastholdes.
Skoledriften er i dag 25% dyrere end gennemsnit. Med et nyt dagtilbud tror vi på mere stabil tilgang, og skolen kunne måske komme op i en lidt større størrelse med lidt lavere gennemsnitsomkostninger.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Treja har næsten en såkaldt ”Zentralörtlichen Status“ og er dermed ret stabil. Befolkningsdelen udvides stadig og også inden for nærmere fremtid. Trafikforbindelser og ÖPNV er derfor ret gode.
Bygningsmassen er ganske god. Men der ingen plads til at bygningen også kan rumme et dagtilbud. Derfor bliver en nybygning nødvendig. På skolens matrikel vil der være plads på deres gamle sportsplads/græsplæne. Udfordringen ligger i ejerforholdet i forhold til grunden og selve tilkørslen. Vi skal også sørge for en ny Bauleitplanung fra kommunen – men kommunen ser positiv på det.
Her har vi juridiske spørgsmål, som skal afklares. En nybygning vil være mulig på sportspladsen på grund af ”Innenbereich”. Tilslutning og tilkørslen er en udfordring- men kan sikkert løses. En meget overordnet omkostningsvurdering på nuværende tidspunkt lander sikkert på i alt 2,7 mio. €
50 elever i 3 klasser
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Treja 13.275 kr. om året– heraf er 1888 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Ændringen vil medføre forflytninger fra Ørsted til Treja.
Åbent hus med mindretallets organisationer
KOBBERMØLLE DANSKE SKOLE OG BØRNEHAVE
Skoleforeningen har i rigtigt mange år drevet skole og børnehave i Kobbermølle. Grænsebyen er traditionelt stærkt dansk område. Men institutionerne er små.
Skoleforeningen har på nuværende tidspunkt op til 211 dagtilbudspladser i Harreslev Kommune, deraf 58 vuggestuepladser. Alle pladser er løbende booket ud og fra i år af starter dagtilbuddene så småt igen med at have ventelister. Kommunen er samlet set i vækst og samtidig kendt for en stærk repræsenteret mindretalsbefolkningsandel. Kobbermølle Børnehave er med 30 normerede pladser ét af de mindre dagtilbud i Sydslesvig.
Styrelsen anbefaler at lukke Kobbermølle Danske skole inden for de næste tre år. Eleverne overføres fortrinsvis til Cornelius Hansen, men kan i særlige tilfælde optages på Harreslev Danske Skole. Det anbefales desuden at arbejde med at flytte Kobbermølle Børnehave til skolen på adressen Wassersleben 32, 24955 Harrislee efter nødvendig ombygning. Der skal altså fortsat være dagtilbud i Kobbermølle, men ikke længere skoledrift.
Samtidig anbefales salget af dagtilbudsbygningen i Teichstrasse 1, 24955 Harrislee.
Eleverne kan komme til at møde mere årgangsopdelt undervisning uden at skolevejen bliver meget lang. Afstanden til Cornelius Hansen er ca. 3 km. Afstand til Harreslev Danske Skole 5-6 km.
Den større skole kan samle flere ressourcer på det specialpædagogiske område til gavn for elever med særlige behov.
Skolen er med sin størrelse og elevsammensætning meget dyr i drift (50 % over gennemsnit), og der ligger en stor besparelse i nedlæggelsen. Selv efter en udvidelse af dagtilbud kan eleverne rummes på Cornelius Hansen (sekundært på Harreslev Danske Skole, når den engang er udvidet)
Fortsat lange ventelister til dagtilbud i hele Harreslev kommune
Nuværende dagtilbudsbygning er ikke tidssvarende (intet personalerum, køkkenet er for lille og har svært ved at opretholde myndighedernes standardkrav ved madlavningen)
Beliggenhed er for afsides ift. optagelsesområdet.
Der fastholdes et miljø for de mindste i Kobbermølle samtidigt med at skoleeleverne kommer ind i større pædagogiske miljøer, der også er gode, uden at skulle så langt væk
Med flytningen planlægges der en udvidelse på i alt 38 nye pladser for børn i alderen 0-6 år.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Teknisk mulig – men kræver et større og omfattende ombygnings- og moderniseringsarbejde. I Kobbermølle Bhv. har vi søgt og fået en del KP II midler. Disse skal enten tilbagebetales eller overdrages hvis forvaltningen godkender det. En vurdering iht. ombygningsarbejdet kan først nærmere tages når et færdigt rumprogram foreligger. Men en overordnet omkostningsvurdering vil nok lande på omkring 1,0 mio.€
32 elever i 2 klasser
101 børn i 5 klasser
Børnene kommer i dag selv til skolen. Ved flytning til primært Cornelius (sekundært Harreslev) ville der blive en bustur på 10 til 15 minutter, hvis forældrene ikke selv vælger at bringe.
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Kobbermølle 15.563 kr. om året– heraf er 81 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Ændringen vil medføre forflytninger. Nedlæggelsen forventes at skabe behov for mindst en ekstra stilling på Cornelius Hansen.
Årsmøde, lottoaften, 3-4 mindre arrangementer
En udegruppe fra fritidshjemmet i Harreslev, skal være på skolen ved dårligt vejr.
Da bygningen fortsat vil være i drift, forudses ingen indflydelse på adgangen for mindretallets foreninger.
HUSBY DANSKE SKOLE OG BØRNEHAVE
Skoleforeningen driver dagtilbud og skole i Husby. Begge er små, men ser ud til at have forholdsvis stabil tilgang. Eneste alternativ er at børnene skal til Flensborg, nærmeste mulighed med ca.10 km er Jørgensby, men også andre Flensborgskoler kunne komme på tale.
Styrelsen anbefaler at driften fortsættes uændret indtil videre. Skolen har med sin placering forholdsvis let adgang til at indgå i samarbejde med nogle af Flensborgskolerne i forhold til pædagogisk og faglig udvikling.
Af kapacitetshensyn skal dagtilbud på nuværende tidspunkt drives videre uanset hvad, for der er ikke kapacitet i Flensborg.
Driften har stabiliseret sig, og det betyder at udgifterne pr. barn er stort set som gennemsnit.
Det er tvivlsomt om en byskole er et reelt alternativ for mindretallet i landsbyen Husby
Der skabes ro om skolen til at den aktuelle udvikling kan fortsætte med en vis udsigt til at skolen fortsat ligger på et fornuftigt udgiftsniveau.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Ingen ændringer er nødvendige
42 elever i 2 klasser
ca. halvdelen først ved salg
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Husby 9.948 kr. om året– heraf er 204 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Bestyrelsesmøder i den genetablerede lokalforening, senere arrangementer
Vil gerne tilbage til skolen
SATRUP OG SØRUP DANSKE SKOLER
Vi har valgt, at behandle dem under et, fordi det eneste for os tænkelige alternativ for disse to er en sammenlægning.
Skoleforeningen driver to mindre skoler i Satrup og Sørup, to byer med ca.8 km imellem. Vi har desuden dagtilbud i Sørup og pt i Hostrup, men en ny daginstitution opføres på skolens grund i Satrup og afløser således Hostrup Børnehave. Der sker udvikling i Satrup, hvorfor placering af nyt dagtilbud her er fornuftig – men samtidigt har vi en stabil drift i Sørup, hvor skolen pt. har flere elever end skolen i Satrup.
Styrelsen anbefaler at begge skoler videreføres.
Investeringen i Satrup Dagtilbud vil over de kommende år betyde at Satrup Skole får flere elever. Det er svært at forudse mere præcist, men det gør det også uhensigtsmæssigt at tænke i sammenlægning på nuværende tidspunkt. Man kunne måske tænke i øget samarbejde, men primært af hensyn til pædagogisk udvikling.
Ved investeringen i Satrup er foreningslivet tænkt med – så der er endnu bedre basis for mindretalsaktiviteter.
Sørup drives økonomisk forsvarligt med en udgift pr. elev der ikke tyder på, at der kan hentes store besparelser – øget elevtilgang i Satrup forventes at forbedre nøgletallene der.
Både Sørup og Satrup har status som ländlicher Zentralort i Landesentwicklungsplan – her er der altså ikke grund til at tro at udviklingen går i stå.
Ro om to skoler i Midtangeln, som begge dækkes rimeligt af ÖPNV, og som derfor har udsigt til stabil drift i overskuelig fremtid.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Ingen af skolerne har kapacitet til at optage den anden skole – der skal altså investeres meget for at kunne foretage en forsvarlig sammenlægning.
48 elever i 2 klasser
31 elever i 2 klasser
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Sørup 9.587 kr. om året– heraf er 314 € til transport.
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Satrup 15.166 kr. om året– heraf er 923 € til transport.
Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
bestyrelsesmøder, generalforsamlinger, sommerfest, adventskomsammen, 5-6 årlige eftermiddagsarrangementer for medlemmer og gæster, aftensarrangementer fx lottoaften
Vi har en lille skole i Bøl-Strukstrup, der forsynes med elever fra Mårkær Børnehave. Volumen ligger omkring to klasser.
Styrelsen anbefaler at skolen lukkes inden for de næste tre år. Der anbefales ingen ændring for Mårkær Børnehave. Eleverne flyttes til Sønder Brarup Danske Skole – for enkelte elever kan der blive tale om at de optages i Slesvig eller Sørup eller Satrup, som ligger henholdsvis 12 og 10 km fra skolen – men kortere fra en del af elevernes bopæl.
Det anbefales endvidere at skolen kan sælges.
Skolens nedlæggelse giver en stor besparelse, idet den både har meget høje transportomkostninger og så har så små årgange, at de sagtens kan passes ind i Sønderbrarup. De meget høje transportudgifter skal ses i lyset af, at skolen ikke ligger som naturligt mål for den offentlige transport. Det betyder, at vi i øjeblikket bruger et beløb der svarer til tre lærere på at transportere eleverne til skolen. Vi har altså her en mulighed for at spare transportpenge, der jo ikke i sig selv giver nogen pædagogisk gevinst.
Landesentwicklungsplan giver ingen tegn på at området vil blive understøttet af ÖPNV eller anden lokal udvikling. Det betyder at det er svært at opretholde en drift, hvor pengene primært går til pædagogisk aktivitet. ÖPNV er rettet mod Sønderbrarup og Slesvig.
Afstanden mellem de to skoler er lige under 10 km. Mårkær Børnehave ligger tættere på Sønderbrarup (under 7 km) end Bøl-Strukstrup (9 km)
Der skabes et bredere grundlag for fællesskolen i Sønderbrarup helt fra 1. klasse.
Flere elever end i dag vil opleve årgangsopdelt undervisning.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Ingen ændringer er nødvendige, Sønder Brarup har kapacitet til at optage alle eleverne.
43 elever i 2 klasser
67 elever i 4 klasser
I dag er transporttiden mellem 4 og 40 minutter. Til Sønderbrarup ville den ligge mellem 7 og 48 min.
sammenlægningen udløser flere klasser på Sønder Brarup
ca. halvdelen først ved salg
Salg af bygningen vurderes at kunne indbringe 350.000 €
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Bøl-Strukstrup 15.225 kr. om året– heraf er 4516 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Ændringen vil medføre forflytninger af såvel en skoleleder som lærere og pædagoger. Vi taler om 4-5 lærerstillinger. Der må forventes at opstå to nye lærerstillinger på Sønder Brarup.
Aktuelt er der ingen mindretalsaktivitet på skolen, idet både SSF og SdU, der tidligere var inde, har indstillet deres aktiviteter på skolen.
Skoleforeningen driver skole og dagtilbud i Hatlund. Efter nogle år med lav søgning er dette i dag vendt til en ret stabil søgning.
Styrelsen anbefaler at driften fortsættes i Hatlund.
Hatlund er ländlicher Zentralort i Landesentwicklungsplan
Afstandene til nærliggende skoler skønnes at være for stor til, at man realistisk og økonomisk forsvarligt kan nedlægge skolen. Nærmeste skole er Lyksborg – den er 15,6 km væk, der er ÖPNV til Flensborg, godt 20 km, hvor Langballe-eleverne kan fortsætte i dag. Sønderbrarup, hvor Hatlundbørnene i dag fortsætter, er ca.19 km væk.
Skønt det teoretisk er muligt at opnå visse besparelser ved en sammenlægning, er det nok snarere realistisk at sige, at man dermed nedlægger mindretallet i området, og når man ser på den indføjede oversigt over mindretalsaktivitet, ville det være helt forkert.
Der skabes ro om Hatlund som mindretalsinstitutioner, og den gode udvikling kan fortsættes
45 elever i 2 klasser
ca. halvdelen først ved salg
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Hatlund-Langballe 12.031 kr. om året– heraf er 719 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Hvis skolens nedlæggelse betød tabet af ca. 50 elever, så ville det betyde et indtægtstab fra Slesvig-Holsen på godt 300.000 €. Til gengæld ville Skoleforeningen så spare 100% af de nuværende udgifter. Besparelsen ved en nedlæggelse, hvor alle elever forsvandt, ville altså være omkring 175.000 €
Yoga, Life Kinetik, KSH wing tsung, keyboardclass, bordtennis, boldspil for mænd
Fra få til mange
Seniorkaffe, Filmaftener (4-5 gg årligt), Familiebrunch, syning, fodbold til hele familien, ældrecafé, loppelotto, generalforsamling, bestyrelsesmøder, disco for børn, overnatninger
Julegudstjeneste, Chokoladekonfektfremstilling, kransebinding, Skt Hans Fest, Årsmøde
Skoleforeningen driver en lille skole i Risby for børn som overvejende bor omkring Risby. Der er ingen børnehave, alle børnene går i børnehave i Egernførde (Borreby). Vi ser allerede en vis tendens til at forældre ønsker at deres børn fortsætter på Jes Kruse sammen med deres kammerater.
Styrelsen anbefaler, at vi lukker Risby skole inden for de næste tre år og flytter eleverne til Jes Kruse Skolen i Egernførde.
Det skal vurderes nærmere om bygningen i Risby skal bevares af hensyn til mindretallet.
Når det er transportmæssigt forsvarligt, vil vi gerne tilbyde eleverne at gå i klasser med færre samlæste årgange end de 6 som er tilfældet på Risby Danske Skole.
Med så få ansatte er det på sigt vanskeligt at tilbyde et pædagogisk og fagligt udviklende miljø i hverdagen
Da skolen kan indlemmes i Jes Kruse uden udvidelser og stort set uden at udløse nye klasser, er der et forholdsvis stort sparepotentiale.
Der er under 10 km imellem de to skoler og ÖPNV er orienteret mod Egernførde.
Alle elever får årgangsopdelt undervisning på Jes Kruse Skolen
Fællesskaber opbygget i dagtilbud i Egernførde kan fortsætte på Jes Kruse Skolen, uden at nogle få tages ud for at fortsætte i Risby – inden de igen skal til Egernførde.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Ingen ændringer er nødvendige
26 elever i 1 klasse
125 elever i 6 klasser
I dag køres ca. halvdelen af eleverne til skolen i taxa med køretider mellem 5 og 35 minutter. Til Jes Kruse Skolen kunne alle benytte offentlig transport med transporttider mellem 7 og 46 minutter– men her er ikke taget højde for om forældrene pga. arbejdets placering i højere grad kunne køre selv.
Elever der i dag transporterer sig selv til skolen ville få en skolevej med 31 minutters buskørsel. De samme elever har i børnehavetiden været i Egernførde (Borreby) hver dag.
ca. halvdelen først ved salg
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Risby 12.779 kr. om året – heraf er 1874 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Ændringen vil medføre forflytninger.  Der er her gået ud fra at flytningen vil udløse en ny lærerstilling på Jes Kruse.
Ca. 15 pr. hold
Gymnastik mm. – og månedlig workshop
VESTERMØLLE DANSKE SKOLE OG BØRNEHAVE
Skoleforeningen driver to meget små institutioner i Vestermølle, 14 km uden for Rendsborg. Børnene bor for de flestes vedkommende ikke i Vestermølle, men spredt i området vest for Rendsborg. Det ses på transportudgifterne, som også afspejler, at Vestermølle ikke understøttes af ÖPNV.
Vestermølle Børnehave er én af Skoleforeningens mindste dagtilbud, som for det kommende år besøges af i alt 14 børn. Udviklingen tyder på, at børnetallet i 2019 er på 10 børn og i 2020 helt nede på i alt 2 børn.
Styrelsen anbefaler at lukke Vestermølle Danske Skole inden for de næste tre år, børnene overføres til Ejderskolen. Inden for samme tidsramme flyttes børnehaven til Rendsborg-Bydelsdorf.
Styrelsen anbefaler at ejendommene sælges.
Institutionerne er for små til på sigt at sikre det faglige og pædagogiske miljø.
Institutionerne ligger sådan at ÖPNV ikke dækker skoledistriktet – og ikke kan forventes at komme til det.
Der ligger en stor besparelse i at nedlægge begge institutioner – skolen ligger i dag med en gennemsnitsudgift, der er mere end 50 % over gennemsnit.
Det aktive danske mindretal i og omkring Vestermølle skal lokkes til at forlægge aktiviteterne til Rendsborg, men om hele grundlaget vil flytte med, er usikkert. Derfor er der i det efterfølgende også regnet på det scenarie, at nedlæggelsen betyder at vi mister mindretalsbørn fra området.
Nogle forældre vil synes, at et skoleskift mindre er en god ting.
Første tekniske vurdering (status sommer 2018)
Ingen ændringer er nødvendige, da Ejderskolen har kapacitet til at optage alle.
19 elever i 1 klasse
68 elever i 4 klasser
Til børnehaven har vi en egen bus med transporttider fra 5 til 40 minutter. Til børnehaven i Rendsborg ville vi evt. skulle gøre noget tilsvarende med transporttider fra 11-55 minutter – men her er ikke taget højde for om forældrene pga. arbejdets placering i højere grad kunne køre selv.
Til skolen har vi egen bus med transporttider fra 5 til 35 minutter. Til Ejderskolen kan benyttes offentlig transport med transporttider fra 20 til 51 minutter.
Her ses kapaciteten i Rendsborg-Bydelsdorf, som med ca. 80 børn er booket ud lige nu, men som i løbet af tre år kan skabe plads til børnene fra Vestermølle.
ca. halvdelen først ved salg
Hvis alle elever forlader os, spares alligevel 150.000 årligt.
*Ejderskolen har kapacitet til at opsluge alle elever i nuværende antal klasser
Nedlæggelsen af børnehaven vil bidrage med en årlig besparelse på ca. 50.000 €. Hvis ingen børn fra området benytter Rendsborg-Bydelsdorf er besparelsen ca. 75.000 € årligt.
Udgiften pr. elev uden bygningsafskrivning og pensioner er i Vestermølle 16.267 kr. om året – heraf er 2487 € til transport. Det tilsvarende gennemsnit for Sydslesvigs grundskoler er 10.421 kr. om året – heraf 605 € til transport.
Ændringen vil medføre forflytninger – det forventes ikke at der skal oprettes nye stillinger på Ejderskolen eller i Rendsborg-Bydelsdorf Børnehave.
Hver uge, 10 uger
Danskundervisning – hertil 4-5 sprogweekender
Ca. en gang om måneden
Julehygge/basar, Sankt Hans, aktiviteter og ture, generalforsamling
Fase 1:Intern forberedelse med informationsindsamling
Fase 2: Dialog Vi præsenterer en powerpoint på de regionale fællesrådsmøder og overfor alle ledere og lægger op til dialog.
27.9. Møde med alle institutionsledere på A.P.Møller Skolen kl.15-17
Fase 3:Anbefalinger og beslutninger
5.11. Deadline for dagsorden og bilag til ekstraordinært fællesrådsmøde
Denne fase strækker sig over flere år.
En verden i krise
21. marts 2022Kære alle, Nu hvor vi lige troede, at de helt mørke skyer langsomt var ved at forsvinde, og vi endda kunne begynde at ane forårssolen, så rammer overfaldet ...
Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.Stuhrsallee 2224937 Flensburg