da da da da de en en fi da da en da da da da da da sv sv id fi da da de en da de en da da nl da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da sv da en da sv ja ru pl hy da sv da en da en da da da da da da da da da da da da en da da da en da en da en da da en da da da da it th da da it en da da it en da da it en da da it mr da da
Beretning om studenters overgang fra gymnasium til videregående uddannelse | Rigsrevisionen
Sådan laver vi større undersøgelser
Formålet med undersøgelsen er at vurdere, om Børne- og Undervisningsministeriet har sikret, at gymnasierne har opnået den højest mulige overgangsfrekvens for det tildelte statslige taxametertilskud. Rigsrevisionen har på baggrund af data om studenterårgangene 2014-2017 beregnet gymnasiernes omkostningseffektivitet (dvs. hvad det koster staten, at en student overgår til en videregående uddannelse) og desuden undersøgt ministeriets tilsyn med gymnasiernes overgangsfrekvens. Rigsrevisionen besvarer følgende spørgsmål i beretningen:
Har gymnasierne fået flest mulige studenter over på en videregående uddannelse?
Har Børne- og Undervisningsministeriet ført et tilfredsstillende tilsyn med gymnasiernes overgangsfrekvens?
Rigsrevisionen vurderer, at Børne- og Undervisningsministeriet ikke har sikret, at gymnasierne har opnået den højest mulige overgangsfrekvens for det tildelte taxametertilskud. Konsekvensen er, at de gymnasiale uddannelsers formål som forberedelse til videregående uddannelse ikke er indfriet.
Rigsrevisionen har selv taget initiativ til undersøgelsen i marts 2021.
Kort fortalt (PDF) Hele beretningen (PDF)
Statsrevisorernes bemærkning til beretningen
Den 10. december 2021 behandlede Statsrevisorerne
Beretning nr. 8/2021 om studenters overgang fra gymnasium til videregående uddannelse
Statsrevisorerne afgav beretningen til Folketinget med følgende bemærkning:
"Ifølge gymnasieloven skal gymnasierne først og fremmest forberede eleverne til videregående uddannelse. Overgangen fra de gymnasiale til de videregående uddannelser har imidlertid været faldende for alle studenterårgange de sidste 10 år. I reformen af de gymnasiale uddannelser fra 2017 er ét af målene således, at en større andel af de studerende skal påbegynde en videregående uddannelse. Det fremgår også af reformen, at Børne- og Undervisningsministeriet fra 2017 årligt skal gennemføre et samlet kvalitetstilsyn med alle de 4 gymnasieuddannelser: stx, hf, hhx og htx.
Statsrevisorerne konstaterer, at antallet af elever, der påbegynder en gymnasial uddannelse, har været forholdsvist stabilt siden 2014, at antallet af elever, der gennemfører, er steget med knap 5 %, og at statens udgifter pr. studerende har været faldende. Statens udgifter var i 2020 ca. 11,8 mia. kr. Samtidig er den pris, som staten betaler pr. student, der overgår til en videregående uddannelse, steget med 12 % i perioden 2014-2017.
Denne beretning handler om, hvor omkostningseffektive gymnasierne har været i perioden 2014-2017, dvs. hvad det har kostet staten pr. student, som er overgået fra gymnasiet til en videregående uddannelse.
Statsrevisorerne finder det utilfredsstillende, at gymnasierne ikke indfrier gymnasielovens formål, idet de ikke har fået flest mulige studerende til at overgå til en videregående uddannelse i perioden 2014-2017. Hvis alle gymnasier havde været lige så omkostningseffektive som de mest omkostningseffektive og sammenlignelige gymnasier, kunne mindst 6.300 flere studenter have overgået til en videregående uddannelse for det samme taxametertilskud.
Statsrevisorerne finder det også utilfredsstillende, at omkostningseffektiviteten er faldet på 37 % af gymnasierne. På disse gymnasier er den pris, som staten betaler pr. student, der overgår til en videregående uddannelse, således steget.
Statsrevisorerne finder, at Børne- og Undervisningsministeriets tilsyn ikke har været tilstrækkeligt effektivt og målrettet de gymnasier, der har vedvarende problemer med lav overgangsfrekvens til de videregående uddannelser.
Statsrevisorerne skal fremhæve disse undersøgelsesresultater:
Rigsrevisionens sammenligning af ensartede gymnasier viser et uindfriet forbedringspotentiale på 6 % for at øge antallet af overgåede studenter for det samme taxametertilskud.
Der er stor forskel på den pris, som staten i perioden 2014-2017 har betalt pr. overgået student, på de forskellige gymnasier. På den største uddannelse, stx, var prisen på de mest omkostningseffektive gymnasier i gennemsnit 334.000 kr., mens den på de mindst omkostningseffektive gymnasier var 511.000 kr.
Gymnasier med det største forbedringspotentiale er: mindre og mellemstore gymnasier, gymnasier med hf-uddannelsen, gymnasier i udkantsområder og gymnasier, der har et elevgrundlag med svagere socioøkonomisk baggrund.
Det er særligt hf-gymnasierne, som har studenter med lav overgang til videregående uddannelser.
15 % af gymnasierne har forbedret omkostningseffektiviteten i perioden 2014-2017.
Børne- og Undervisningsministeriet har ikke ført tilsyn med alle 4 gymnasieuddannelser i perioden 2017-2020, selv om det var et krav i gymnasiereformen. Fx var hverken hhx eller htx udtaget til tilsyn i 2019.
Børne- og Undervisningsministeriet kan effektivisere sit tilsyn ved at afkorte tidshorisonten for tilsynet, så der ikke kun ses på lav overgangsfrekvens efter 27 måneder, men også på lav overgangsfrekvens efter 3, 6, 9 eller 15 måneder."
Børne- og undervisningsministerens redegørelse af 11. februar 2022 (PDF)
Rigsrevisionens notat af 8. marts 2022
Rigsrevisionen følger i dette notat op på beretning nr. 8/2021 om studenters overgang fra gymnasium til videregående uddannelse.
Notatet er baseret på en redegørelse fra børne- og undervisningsministeren og handler om de initiativer, som ministeren har iværksat eller vil iværksætte som følge af beretningen.
Rigsrevisionen vil fortsat følge udviklingen og orientere Statsrevisorerne om:
udviklingen i overgangsfrekvensen for de første dimittendårgange efter gymnasiereformens vedtagelse og Børne- og Undervisningsministeriets eventuelle initiativer i tilknytning hertil
Børne- og Undervisningsministeriets arbejde med at udtage alle 4 uddannelser til nærmere undersøgelse og ministeriets anvendelse af mere aktuelle data i tilsynet.
T: 33 92 84 00
Dette website anvender cookies
Vi bruger cookies til at huske dit cookievalg. Enkelte elementer til fx at vise indhold fra sociale medier kan sætte tredjeparts cookies, ligesom funktionalitet til statistik også kan sætte cookies. Vi bestræber os på at sitet virker uden brug af cookies.
Læs mere om cookies
Hvilke cookies ønsker du at benytte?
Tillad valgteTillad kun teknisk nødvendige cookiesTillad alle cookies
Bliver brugt til at lagre din accept af cookies på sitet, så dit valg er gemt, næste gang du besøger siden.
Aflæser skærmstørrelse, så billeder sendes så komprimeret som muligt
Gemmer, hvilke tilvalg af cookies du har valgt, med en tidskode for valget
Gemmer oplysninger om de handlinger på en side med en indlejret video
Gemmer oplysninger om brugen af indlejrede videoer, fx hvornår der klikkes på "Pause" og "Afspil"
Gemmer oplysninger om, hvordan du bruger Vimeo-afspillere
Gemmer og husker oplysninger om de indstillinger, du sætter på en indlejret videoafspiller
Gemmer oplysninger om, hvordan du bruger Vimeo-afspillere