da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da en da de en da da da da da da da da da da da da da da da da nb de da de en da de en en de en da de en da en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Axel Moos 5. april 20226. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Bil­le­det af Rusland i medi­er, hos poli­ti­ke­re, i bøger osv. er næsten enty­digt. Rusland er en fjen­de, som vi skal bekæm­pe, spæn­de ben for, chi­ka­ne­re, for­di lan­det under præ­si­dent Putins ledel­se angi­ve­ligt tru­er ikke bare sine nabo­er mili­tært, men også vores demo­kra­ti­ske livs­form. Der­for har vesten ind­ført sank­tio­ner og lagt stort set al kon­takt mel­lem Rusland og vest­li­ge lan­de på is. Rusland har angi­ve­ligt sat sig på tværs af ’vores’ nob­le bestræ­bel­ser på at etab­le­re et demo­kra­tisk, frit og åbent glo­balt system. Rusland bærer ale­ne ansva­ret for den nye kol­de krig med til­sva­ren­de oprust­ning. Så vidt den­ne opfattelse.
Bogen Rusland på tværs kri­ti­se­rer det­te for­sim­p­le­de bil­le­de af både Rusland og Vesten. For­fat­te­ren giver et histo­risk rids af Ruslands histo­rie, hvor han bl.a. viser, at Vestens nega­ti­ve syn på Rusland langt fra er nyt. Histo­ri­en om Ruslands opgør med sov­jet­ti­den fortje­ner en mere nuan­ce­ret beskri­vel­se end man ofte ser, og vestens opfat­tel­se af tiden under Putin fortje­ner i høj grad at bli­ve kor­ri­ge­ret for ikke at frem­stå tota­li­tært. Bogen er en grund­bog. En intro­duk­tion til Rusland, uom­gæn­ge­lig, med 36 sider illustrationer.
Jens Jør­gen Niel­sen har været Poli­ti­kens kor­re­spon­dent i Moskva, for man­ge år siden. Han er for­sker og under­vi­ser på CBS. Han optræ­der i TV- og radio, når man på de stats­kon­trol­le­re­de medi­er en gang imel­lem til­la­der sig at infor­me­re alsi­digt, på tværs.
En sag kan ses fra fle­re sider, og det er oftest lære­rigt at for­sø­ge på det. Den­ne bogs erklæ­re­de mål er at få os til at se Rusland i et nyt og bed­re lys. Rusland i almin­de­lig­hed og præ­si­dent Putin i sær­de­les­hed har ellers ikke man­ge ven­ner i Dan­mark, så bogen udfyl­der unæg­te­lig et tom­rum i den dan­ske dis­kus­sion, også og navn­lig for­di der er tale om en sam­men­hæn­gen­de og gene­rel fremstilling.
Og kro­nen på vær­ket blev udvik­lin­gen i Ukrai­ne efter den oran­ge revo­lu­tion. Skal man tro for­fat­te­ren, har rus­ser­ne udvik­let et alvor­ligt forfølgelseskompleks.
For­fat­te­ren har været kor­re­spon­dent for Poli­ti­ken i Moskva i en årræk­ke og råd­gi­ver for dan­ske eks­portvirk­som­he­der i Rusland, og han er rus­sisk gift. Hans bag­grund giver ham en god for­stå­el­se af rus­si­ske inter­ne for­hold, selv om det ikke pri­mært er det bogen hand­ler om (desvær­re). Den giver ham også en god for­stå­el­se for, for ikke at sige iden­ti­fi­ka­tion med, almin­de­li­ge rus­se­res syns­punk­ter og i nogen grad med Putins uden­rigs­po­li­tik. Han byg­ger mest på egne iagt­ta­gel­ser og erfa­rin­ger, men selv­føl­ge­lig også på bøger og artik­ler. Der er en 4 siders liste over ”udvalgt lit­te­ra­tur”, her­af knap halv­de­len på russisk.
Frem­stil­lin­gen hand­ler dels om rus­so­fo­bi og dels gene­relt om Ruslands histo­rie, side­lø­ben­de. Rus­so­fo­bi­ske syns­punk­ter præ­sen­te­res, men dis­ku­te­res for det meste ikke. Peri­o­den efter 1917 dæk­kes mere detal­je­ret, navn­lig efter 1985. De kri­ti­ske år i 1990’erne og gen­rejs­nin­gen sene­re skil­dres ind­gå­en­de og kompetent.
Der hvor det gik galt i for­hol­det mel­lem Rusland og Vesten, var selv­føl­ge­lig først i den kao­ti­ske og for­fej­l­e­de anven­del­se af vest­li­ge øko­no­mi­ske opskrif­ter, men også i Vestens poli­tik over­for Rusland, spe­ci­elt udvi­del­se af NATO mod øst. Helt galt blev det med NATO’s bomb­ning af Ser­bi­en, som man åben­bart fulg­te leven­de med i Rusland. Ser­bi­ske krigs­for­bry­del­ser har rus­ser­ne vist aldrig hørt om. Og kro­nen på vær­ket blev udvik­lin­gen i Ukrai­ne efter den oran­ge revo­lu­tion. Skal man tro for­fat­te­ren, har rus­ser­ne udvik­let et alvor­ligt forfølgelseskompleks.
Ind­lem­mel­sen af Krim var væl­dig popu­lær, og en ind­lem­mel­se af Østu­krai­ne vil sik­kert også være det, og af Hvi­derusland, hvis det prø­ver at rive sig løs. Og hvad med Let­land og Est­land og end­da Litau­en? Kan for­fat­te­ren for­sik­re os om at det kun­ne rus­ser­ne aldrig fin­de på?
Putins poli­tik præ­sen­te­res som over­ve­jen­de defen­siv og reak­tiv og han selv som kon­ser­va­tiv, mode­rat, prag­ma­tisk og patri­o­tisk (s. 403). ”Vesten”, navn­lig USA, er aggres­siv og eks­pan­sio­ni­stisk. Der fin­des ikke nogen trol­de­cen­tral, og der var ikke nogen ind­blan­ding i det ame­ri­kan­ske præ­si­dentvalg 2016; demo­kra­ter­ne hav­de bare brug for en und­skyld­ning for at de hav­de tabt val­get. Ned­skyd­nin­gen af pas­sa­ger­fly­et over Østu­krai­ne kun­ne mindst lige så godt have været den ukrain­ske hærs værk, og diver­se atten­ta­ter på Putin-mod­stan­de­re behø­ver ikke at have noget med Putin at gøre.
Lyk­kes for­fat­te­rens pro­jekt – skal vi hol­de op med at være rus­so­fo­ber? Det må enhver læser selv­føl­ge­lig gøre op med sig selv. Mit ind­tryk er at det, trods alle for­fat­te­rens anstren­gel­ser, ikke er lykkedes.
Først og frem­mest for­di en ”kon­ser­va­tiv, mode­rat, prag­ma­tisk og patri­o­tisk” rus­sisk uden­rigs­po­li­tik kan være mindst lige så far­lig for Ruslands nabo­er som de kom­mu­ni­sti­ske luft­ka­stel­ler. For­fat­te­ren skri­ver fle­re gan­ge at rus­ser­ne blot vil have ”ind­fly­del­se” i nabo­lan­de­ne og at det var for­kert af dem at til­slut­te sig NATO. Han og, må man for­mode, den rus­si­ske opi­ni­on, er øjen­syn­lig til­hæn­ger af dok­tri­nen om begræn­set suveræ­ni­tet for Ruslands nabo­lan­de. (Engang kendt som Brezh­nev-dok­tri­nen, men den blev opfun­det læn­ge før ham).
Ser man på et histo­risk kort over Rusland, som f.eks. det lidt ufuld­stæn­di­ge kort mel­lem s. 32 og 33, må man kon­sta­te­re en sta­dig udvi­del­se af det rus­si­ske ter­ri­to­ri­um. I kom­mu­ni­st­ti­den blev det maske­ret som ide­o­lo­gi­ens sejr, men nu er vi til­ba­ge i spo­ret igen, blot med rus­sisk natio­na­lis­me som ide­o­lo­gi. For­fat­te­ren poin­te­r­er gan­ske vist at Putin ikke er natio­na­list, men patri­ot, hvil­ket givet­vis hæn­ger sam­men med at natio­na­lis­me er en rig­tig dår­lig ide­o­lo­gi for et mul­ti­na­tio­nalt imperium.
En vir­ke­lig gave til bogens læse­re, og jeg tror at for­fat­te­ren godt kun­ne have givet os den, er en kort­læg­ning af hvad der er den almin­de­li­ge rus­sers fore­stil­lin­ger om Ruslands posi­tion i ver­den. Ind­lem­mel­sen af Krim var væl­dig popu­lær, og en ind­lem­mel­se af Østu­krai­ne vil sik­kert også være det, og af Hvi­derusland, hvis det prø­ver at rive sig løs. Og hvad med Let­land og Est­land og end­da Litau­en? Kan for­fat­te­ren for­sik­re os om at det kun­ne rus­ser­ne aldrig fin­de på? Kan vi bebrej­de let­ter­ne deres rus­so­fo­bi – sid­ste gang rus­ser­ne hav­de her­re­døm­met over Let­land, var det meget nær ved at bety­de uds­let­tel­sen af den let­ti­ske nation.
Nuvel, hvis man ikke ser ud over Dan­marks græn­ser, kan man selv­føl­ge­lig trø­ste sig med, som den gam­le kom­mu­ni­st­le­der Aksel Lar­sen gjor­de, at rus­ser­ne (han sag­de natur­lig­vis Sov­je­tu­ni­o­nen) aldrig har gjort Dan­mark noget. Hvis man ser lidt bre­de­re ud, må man nok gøre sig klart at en vis for­sig­tig­hed over­for det genop­stå­e­de Rusland er på sin plads.
Falsk for­år i Danmark
Håbet beskæm­mer jo ingen
Det lil­le land og den sto­re politik
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Fra pest til corona
Anast­a­sia Chri­sten­sen fra Ros­borg Gym­na­si­um vin­der historiekonkurrencen
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer