da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en en nb nb nb da da da da en nb en en en en en en da da en da en nb da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Vel­kom­men til den ny kol­de krig
Af Søren Riishøj 23. august 201617. juni 2018
Kort før det histo­ri­ske top­mø­de i Vil­ni­us i novem­ber 2013 hav­de præ­si­dent Vik­tor Januko­vitj med­delt, at han ind­til vide­re ikke agte­de at under­skri­ve den ”dybe fri­han­del­s­af­ta­le” med EU, som var kom­met på plads efter fle­re år med inten­si­ve for­hand­lin­ger. Afvis­nin­gen før­te til omfat­ten­de demon­stra­tio­ner og især på Mai­dan. Som sagt af Adam Dani­el Rot­feld i det pol­ske dag­blad ”Gaze­ta Wyborcza” (14.–15.2.15) var Mai­dan, gan­ske som i sin tid Soli­da­ri­tet i Polen, en mani­fe­sta­tion af det direk­te demo­kra­ti, en revo­lu­tion og rødt kort til et eksi­ste­ren­de regi­me og i Ukrai­nes til­fæl­de i sær­de­les­hed præsidenten.
Hand­ler vi dybest set ratio­nelt i for­hold til Rusland?
For­lø­bet der­ef­ter ken­der vi. Præ­si­dent Januko­vitj og inder­kred­sen omkring ham flyg­te­de til Rusland. Rusland annek­te­re­de Krim, alle for­søg på at fin­de frem til en fre­de­lig diplo­ma­tisk løs­ning kuld­sej­le­de, og ind­gå­e­de afta­ler blev brudt. Ned­skyd­nin­gen af det malay­si­ske pas­sa­ger­fly i juli måned 2014 optrap­pe­de blot kon­flik­ten, der meget hur­tigt blev helt fastfrosset.
Den ny og den gam­le kol­de krig
I dag befin­der vi os i en ny kold krig, der dog er en del ander­le­des end den vi ople­ve­de, den­gang Sov­je­tu­ni­o­nen eksi­ste­re­de. Ter­r­or­ba­lan­cen holdt den­gang de to super­mag­ter, Sov­je­tu­ni­o­nen og USA, i skak. ”Fre­de­lig samek­si­stens” var fra mid­ten af 1950erne ble­vet den ny linje i sov­je­tisk uden­rigs­po­li­tik. Kold krig og deten­te aflø­ste der­ef­ter hin­an­den. Kun enkel­te gan­ge var vi tæt på en regu­lær krig.
Som beskre­vet af histo­ri­ke­ren Eric Hobs­bawn, var der under den gam­le kol­de krig, i hvert fald frem til mid­ten af 1970erne, stil­tien­de enig­hed mel­lem super­mag­ter­ne om at betrag­te den kol­de krig som kold fred.
I dag sav­ner vi en ver­den­sor­den med kla­re spil­le­reg­ler, hvil­ket meget skyl­des den asym­me­tri­ske afslut­ning på den gam­le kol­de krig. Spørgs­må­let er dog, om vi har at gøre med kold krig. Kold krig i dag er i hvert fald ikke som under den tid­li­ge­re det ”orga­ni­se­ren­de prin­cip”. Den ny ”kol­de krig” er ikke glo­bal, men sna­rest regio­nal. Den er for­trins­vist begræn­set til Euro­pa og SNG-områ­det, men ind­dra­ger med kri­gen i Syri­en også Mel­le­mø­sten. I ame­ri­kansk per­spek­tiv er Rusland nok en trus­sel, men ikke af de helt sto­re. Som sagt af Oba­ma i 2015, trus­len fra Rusland befin­der sig et eller andet sted mel­lem trus­ler­ne fra Ebo­la og ISIS. USA har dog haft brug for rus­sisk med­vir­ken i for­bin­del­se med for­hand­lin­ger­ne om Syri­en og Iran. Det grund­syns­punkt lå i sin tid også bag USA’s ”re-set” poli­tik over for Rusland.
Rusland har ter­ri­to­ri­et, res­sour­cer­ne og ker­ne­våb­ne­ne, men svag øko­no­mi; er en petro­stat, ”et Nige­ria og Venezu­ela med atomvåben”
I de sene­re år har Rusland-poli­tik­ken svin­get mel­lem ”re-set” (for­hand­lin­ger) og mili­tær afskræk­kel­se. Rusland mødes i dag ikke med ”respekt”. Under den gam­le kol­de krig kun­ne Vesten ind­gå kom­pro­mi­ser med Sta­lin, Bres­h­nev og Khru­stjev, men at ind­gå afta­ler og for­hand­le med Putin blev min­dre accep­ta­belt efter begi­ven­he­der­ne i Ukrai­ne[1]. Før 1989 gik super­mag­ter­ne ud fra anta­gel­sen om, at mod­stan­de­ren hand­le­de ratio­nelt. Som beskre­vet af histo­ri­ke­ren Eric Hobs­bawn, var der under den gam­le kol­de krig, i hvert fald frem til mid­ten af 1970erne, stil­tien­de enig­hed mel­lem super­mag­ter­ne om at betrag­te den kol­de krig som kold fred. Der blev ind­gå­et adskil­li­ge våben­kon­trol eller sna­re­re våben­be­græns­nings­af­ta­ler, fx om prø­ve­stop for a‑våben, SALT-afta­ler, om anti-bal­li­sti­ske mis­si­ler (ABM) og om ikke-spred­ning af atom­vå­ben. Når en kri­se blev til­spid­set under den gam­le kol­de krig, som fx under Korea-kri­gen, Cuba-kri­sen og Ungarn 1956 sto­le­de den ene part på den anden parts tilbageholdenhed.
Det er ikke i sam­me grad til­fæl­det i dag. I dag har vi tvær­ti­mod en uli­ge kon­kur­ren­ce. Rusland er øko­no­misk og mili­tært den klart under­leg­ne part. I Sov­jet-peri­o­den blev der brugt 300–400 mia. dol­lar om året på mili­tær, i dag blot 80 mil­li­ar­der[2]. Rusland har ter­ri­to­ri­et, res­sour­cer­ne og ker­ne­våb­ne­ne, men svag øko­no­mi; er en petro­stat, ”et Nige­ria og Venezu­ela med atomvåben”.
Den ny kol­de krig føres på fle­re dimen­sio­ner, eksem­pel­vis omkring spørgs­mål med til­knyt­ning til ”glo­bal gover­nan­ce”, regio­nal geopo­li­tik, geo-øko­no­mi samt omkring infor­ma­tio­ner og pro­pa­gan­da og med kam­pe også i cyber-sfæ­ren. Som sagt af rus­se­ren Ser­gey Mar­kedo­nov dre­jer ny ”kol­de krig” sig helt grund­læg­gen­de om for­skel­le i udlæg­nin­ger af, hvad fol­ke­ret er, hvor­dan den skal for­tol­kes, og hvor­dan den ny ver­den­sor­den skal se ud, skal den være uni­la­te­ral, bila­te­ral eller multilateral?
Mag­ten har fået nye dimen­sio­ner. Hård mili­tær og blød øko­no­misk magt spil­ler sta­dig en rol­le, men, som meget rig­tigt sagt af Joseph N. Nye i ”Futu­re of Power, er der et sti­gen­de fokus på ”smart power”, som han defi­ne­rer som evnen til at kom­bi­ne­re hård og blød magt og omsæt­te det­te i de ret­te stra­te­gi­er (”power con­ver­sion”). Kri­ge føres i høje­re grad intern i sta­ter­ne, trans­na­tio­nalt og gen­nem ikke-stats­li­ge aktø­rer. Ukrai­ne er ingen und­ta­gel­se fra den regel. Det skyl­des, at vi i sti­gen­de grad har at gøre med sva­ge sta­ter og fle­re EU-lan­de illi­be­ra­le. Sta­ter vil sta­dig være vig­ti­ge, men den inter­na­tio­na­le sce­ne er ”overcrow­ded” og der­for svæ­re­re at kontrollere.
Sta­ter­ne må fin­de de ret­te svar på fem cen­tra­le spørgsmål,
for det før­ste: hvil­ke mål og resul­ta­ter skal der stræ­bes efter? I den for­bin­del­se (jævn­før fx poli­tik­ken over for Rusland og Iran): har vi at gøre med et nulsum-spil eller ”joint gains” (”win-win” situationer).
Og på det andet spørgs­mål: hvil­ke res­sour­cer er der til rådig­hed? Blød og/eller hård magt? Hvil­ken mag­tad­færd er bedst, den hår­de eller den mere sam­ar­bejds­ven­li­ge (”coop­ti­ve”) eller en kom­bi­na­tion heraf?
Og det tred­je: Hvor­dan er styr­ken, hold­nin­ger­ne og posi­tio­ner­ne hos den eller de sta­ter, der ønskes påvirket?
Det fjer­de: hvil­ken adfærd og påvirk­ning giver de ret­te ”outco­mes”?
Og ende­lig for det fem­te: Hvad er sand­syn­lig­he­den for, at de valg­te stra­te­gi­er lyk­kes? Erfa­rin­ger­ne fra fx Irak (USA) og Afg­ha­ni­stan (Sov­je­tu­ni­o­nen) maner til eftertan­ke. Med andre ord, hand­ler vi dybest set ratio­nelt i for­hold til Rusland? (…)
[1] For­mu­le­ret i en sam­ta­le om den ny kol­de krig mel­lem Robert Leg­vold og Dmi­tri Tre­nin, Cane­gie Moscow Cen­ter, 7. marts 2015.
[2] Jacek Pawli­cki i det pol­ske Newswe­ek, 9.–15.3. 2015, side 21.
(Down­lo­ad hele artik­len som PDF — 79 sider)
Hjem­mesi­de | Se mere
Lek­tor i Statskund­skab ved Syd­dansk Uni­ver­si­tet med spe­ci­a­le i Østeuropa.
Populis­me, anti-syste­mi­ske og etni­ske par­ti­er i øst
Arkiveret i kassen med Artikler Tagged Rusland
Noter #210: Kam­pen om Dan­mark og Grøn­lands fæl­les fortid
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer