da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de de da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da de fi en en da de da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da sv da nb da da da da en da da en da da en nb da en de en en en en en en da da en nb en da da de nb da da da sv da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Niels Nøddebo Petersen 20. november 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1, De æld­ste tider
Vores ver­dens­hi­sto­rie en moder­ne frem­stil­ling med kil­der, der ram­mer ele­ver­ne, gør histo­ri­en nær­væ­ren­de og træ­ner den nye eksa­mens­form. Seri­en er skre­vet til den nye lære­plan fra 2017.
Vores ver­dens­hi­sto­rie er en serie i tre bind, hvoraf før­ste bind dæk­ker peri­o­den fra det antik­ke Græken­land til reformationen.
Bøger­ne har en kro­no­lo­gisk til­gang med tema­ti­ske nedslag inden for hver afgræn­set tids­pe­ri­o­de med fokus på læreplanen.
Peter Fre­de­rik­sens nye ’Vores ver­dens­hi­sto­rie’ er en 3 binds ver­dens­hi­sto­rie, hvor 1. bind nu fore­lig­ger. Bogen er ind­delt i 8 kapit­ler, hvor Euro­pa fyl­der mest med kapit­ler om Antik­kens Græken­land, Romer­ri­get, Mid­delal­de­ren og Renæs­san­cen, mens der uden­for Euro­pa er kapit­ler om Byzans og de mus­lim­ske impe­ri­er, Kina og Meso­a­me­ri­ka. I hvert kapi­tel er der tema­er om sty­re­for­mer, nations­dan­nel­ser, kon­flik­ter, revo­lu­tio­ner, demo­kra­ti, lige­stil­ling og glo­ba­li­se­ring. På den­ne måde kan læse­ren føl­ge et tema gen­nem tiden og i de for­skel­li­ge geo­gra­fi­ske områ­der, som bogen dæk­ker. Efter hvert kapi­tel er bogen for­sy­net med et ’over­blik’, der er en form for ind­hold­stje­kli­ste og en over­sigt over ker­ne­stof, beg­ge dele kan med­vir­ke til at støt­te ele­vens sam­men­hængs­for­stå­el­se. I bogen er der til hvert kapi­tel fle­re kil­de­tekster med til­hø­ren­de spørgs­mål. Kil­der­ne er gjort spi­se­li­ge for ele­ver­ne ved, at de er meget kor­te og der­for er der mulig­hed for meto­disk arbej­de. Kil­der­ne kan enkel­te ste­der være så kor­te, at det kan være svært for ele­ver­ne at for­stå ind­hold og kon­tekst. Det mest inter­es­san­te ved udgi­vel­sen er ’fokus­punk­ter­ne’, som er pla­ce­ret side­lø­ben­de med grundbogsteksten.
Spæn­den­de didak­tisk greb: Fokuspunkter
Den nye og spæn­den­de kva­li­tet ved den­ne ver­dens­hi­sto­rie er for­men, for­di der i hvert kapi­tel er ind­byg­get didak­ti­ske afsnit kal­det ’fokus­punk­ter’, hvor ele­ven præ­sen­te­res for en ræk­ke histo­ri­e­fag­li­ge reflek­sio­ner, bl.a. over den viden man får ved læs­nin­gen af grund­bogstek­sten. Man kan sige, at fokus­punk­ter­ne tema­ti­se­rer lære­pla­nens cen­tra­le begre­ber og for­sø­ger at kob­le grund­bogsind­hol­det til lære­plan­sind­hol­det og kon­kre­ti­se­re de til tider abstrak­te begre­ber.
I de mest vel­fun­ge­ren­de fokus­punk­ter invi­te­res ele­ven med i histo­ri­ker­nes maskin­rum, dér hvor for­tolk­nin­ger­ne åbnes op og ele­ven kan del­ta­ge i dis­kus­sio­ner­ne om for­ti­den. Et eksem­pel er s. 83, hvor læse­ren skal for­hol­de sig til for­skel­li­ge frem­stil­lin­gers for­kla­rin­ger på Romer­ri­gets fald. (Dog var tek­ster­ne på bogens hjem­mesi­de voresverdenshistorie.dk ikke til­gæn­ge­li­ge i sep­tem­ber 2019)
Man kan også bru­ge fokus­punk­ter­ne som dif­fe­ren­ti­e­rings­værk­tøj, ved at lade nog­le ele­ver ind­dra­ge fokus­punk­ter­ne i læs­nin­gen, mens andre sprin­ger dem over. I nog­le kapit­ler fun­ge­rer ’fokus­punk­ter­ne’ godt til grund­bogstek­stens ind­hold, fx s. 42, hvor der er et fokus­punkt om sty­re­for­mer, der pas­ser udmær­ket til kapit­let om Antik­kens Græken­land. I andre kapit­ler kræ­ver fokus­punk­tet, at lære­ren udfol­der det lidt mere, fx s. 219, hvor man sam­men­lig­ner Bur­chardts og Nord­bergs syn på Renæs­san­cen.
Fokus­punk­ter­nes invi­ta­tio­ner til reflek­sio­ner og åbnin­ger for for­tolk­nin­ger kom­mer til at stå i mod­sæt­ning til grund­bogstek­stens mere alvi­den­de, kro­no­lo­gi­ske til­gang og man kan dis­ku­te­re i hvil­ken grad ele­ver­ne er opmærk­som­me på de for­skel­li­ge måder man kan for­hol­de sig til for­ti­den på? På den anden side, kan man sige, at bogens opbyg­ning med den domi­ne­ren­de grund­bogstekst og de reflek­si­ve fokus­punk­ter, både lever op til lære­pla­nens krav om kro­no­lo­gi og over­blik og sam­ti­dig for­sø­ger at ska­be rum for ele­ver­nes mere pro­blem­o­ri­en­te­re­de til­gan­ge. Dog vil­le grund­bogs­stof­fet være styr­ket, hvis der også her var åbnin­ger for for­tolk­nings­mu­lig­he­der og hen­vis­nin­ger til de bøger, som for­fat­te­ren har hen­tet sin viden fra.
Kina og Meso­a­me­ri­ka præ­sen­te­res før euro­pæ­er­nes ankomst og områ­der­ne bli­ver der­for ikke en funk­tion af euro­pæ­er­nes opda­gel­ser. Sam­ti­dig er det spæn­den­de, at bogens tema­ti­se­rin­ger mulig­gør sam­men­lig­nin­ger og også viser nog­le aspek­ter af Kina og Meso­a­me­ri­ka, som ele­ver­ne måske ikke har mødt før, fx foku­se­rin­gen på køn, kvin­der og histo­ri­e­brug. Selv­om bogen præ­sen­te­rer Kina, Meso­a­me­ri­ka og Euro­pa på kro­no­lo­gisk sam­ti­di­ge tids­punk­ter og på den måde mulig­gør spæn­den­de tema­ti­ske sam­men­lig­nin­ger, så er der enkel­te pas­sa­ger i grund­bogstek­sten, hvor den opmærk­som­me elev kan få det ind­tryk, at Euro­pa står på top­pen af en evo­lu­tio­nær udvik­lings­trap­pe. I den­ne for­bin­del­se kun­ne det styr­ke ele­vens reflek­sio­ner over histo­ri­ske udvik­lin­ger, hvis man i et fokus­punkt eller på anden måde tyde­lig­gjor­de det­te sam­men­lig­nings­ni­veau. Den­ne for­stå­el­se af for­ti­den kan man ople­ve når man læser kapit­ler­ne om Kina og Mesoamerika.
Kina: Fra­væ­ret af dyna­mi­ske købmænd
Kapit­let om Kina — ’Den sto­re dra­ge’ — behand­ler peri­o­den 500 f.v.t. til 1600 og gen­nem­går de for­skel­li­ge dyna­sti­er. Der er fokus på den poli­ti­ske-soci­a­le histo­rie med inter­es­san­te nedslag om kon­fuci­a­nis­me, fami­li­en og kvin­der­ne. Kapit­let om Kina ind­le­des med at hen­vi­se til, hvor­dan Kina indi­rek­te præ­ge­de Euro­pa via tek­no­lo­gi­ske opfin­del­ser, som krud­tet og kom­pas­set, vi får dog ikke mulig­hed for at høre mere om de histo­ri­ske bag­grun­de for Kinas tek­no­lo­gisk-viden­ska­be­li­ge udvik­lin­ger. Vi hører om hvor­dan Marco Polo kom­mer til Kina via den betyd­nings­ful­de Sil­ke­vej, men ikke om hvor­dan de kine­si­ske han­dels­net­værk besej­le­de det indi­ske oce­an, hvor blandt andre Zheng Hue’s eks­pe­di­tio­ner kun­ne være ind­dra­get. I kapit­let næv­nes det fle­re gan­ge, hvor­dan Kina ikke hav­de en klas­se af dyna­mi­ske køb­mænd sam­men­lig­net med Euro­pa og der­for var ’langt bag­ef­ter Vesten’ (s.171) Er det fra­væ­ret af øko­no­mi­ske ’agen­ter’ til at ska­be øko­no­misk udvik­ling, som ken­de­teg­ner Kina? I kapit­let om Renæs­san­cen kom­mer for­fat­te­ren ikke til­ba­ge til sam­men­lig­nin­gen mel­lem Kina og Euro­pa. I for­bin­del­se med sam­men­lig­nin­gen mel­lem Euro­pa og Kina kun­ne man even­tu­elt ind­dra­ge nog­le af de histo­ri­ke­re, der har arbej­det med områ­det mere eks­pli­cit, fx Ken­neth Pome­ranz’ studier.
Meso­a­me­ri­ka: Histo­ri­e­brug og fra­vær af hjul og buer
På glim­ren­de måde star­ter kapit­let om Meso­a­me­ri­ka med at appel­le­re til ele­vens videns­u­ni­vers og moti­va­tion ved ind­dra­gel­se af Tin­tin og fil­men Apo­ca­lyp­to. Nutids­for­stå­el­ser og histo­ri­e­brug er en fin ram­me for kapit­lets start, og det føl­ges godt op i kapit­let, fx på s. 197, hvor ele­ven arbej­der med en ana­ly­se af det mexi­can­ske flag.
Det giver umid­del­bart god mening at både Maya, Inka og Azte­ker­ne beskri­ves i sam­me kapi­tel for­di man bl.a. kan sam­men­lig­ne de mate­ri­el­le for­ud­sæt­nin­ger for sam­fun­de­ne.
På s. 189 sam­men­lig­nes may­a­er­nes byg­nings­kunst med kon­struk­tions­ar­bej­der i Mid­delal­de­rens Euro­pa, hvor det kon­sta­te­res at may­a­er­nes byg­nings­kunst ikke var lige så højt udvik­let som euro­pæ­er­nes, bl.a. for­di man ikke kun­ne kon­stru­e­re en bue. På s. 195 næv­nes det at ’Lige­le­des brug­te azte­ker­ne hel­ler ikke hju­let’. Det er jo en kor­rekt histo­risk viden, der præ­sen­te­res, men ele­ven har for­ment­lig svært ved at for­stå de histo­ri­ske for­ud­sæt­nin­ger for dis­se for­skel­li­ge udvik­lin­ger og hold­nin­ger for­di det er noget, der kon­sta­te­res i grund­bogstek­sten uden bag­grun­de­ne uddybes.
Illu­stra­tio­ner – pas­siv ledsa­ger eller krav til aktiv anvendelse?
På næsten hver side er bogen for­sy­net med flot­te kort, male­ri­er eller fotos, hvil­ket gør den meget ind­by­den­de. På s. 118–119 ses et male­ri fra 1800-tal­let af Karl d. Sto­res kro­ning. Det­te male­ri bli­ver ele­ven bedt om at sam­men­lig­ne med et andet male­ri på s. 122 (uden afsen­de­r­in­for­ma­tion er det en lidt udfor­dren­de opga­ve) og det er rig­tig godt at ele­ven skal for­hol­de sig kri­tisk til bil­led­ma­te­ri­a­let. Det­te er også til­fæl­det på side 149, hvor ele­ven skal vur­de­re et male­ri ift. histo­ri­e­brug. Det­te er nog­le af de få gan­ge i bogen, hvor illu­stra­tio­ner­ne akti­ve­res. I sto­re dele af bogen kom­mer bil­led­ma­te­ri­a­let til at frem­stå lidt tavst og uak­ti­ve­ret og måske end­da for­vir­ren­de for­di det ikke bli­ver ind­dra­get i frem­stil­lin­gen eller fokus­punk­ter­ne. Ele­vens meto­de­be­vidst­hed kun­ne være styr­ket ved, at de man­ge flot­te illu­stra­tio­ner blev ind­dra­get mere kon­kret. Eksemp­ler kun­ne være en ræk­ke male­ri­er fra 1800-tal­let, der illu­stre­rer dele af Romer­ri­get og Refor­ma­tio­nen på s. 50–51, s. 66, s. 82 og s. 241.
Når den nys­ger­ri­ge elev vil under­sø­ge illu­stra­tio­ner­nes oprin­del­se, fin­der de bagerst i bogen på s. 253 de ste­der på inter­net­tet, hvor illu­stra­tio­ner­ne er fun­det elek­tro­nisk. Teg­nin­gen af Kara­van­se­rai på s. 106 er down­lo­a­det fra Wiki­me­dia Com­mons. Men hvem er den oprin­de­li­ge afsen­der? Det frem­går ikke og det kan måske ska­be for­vir­ring blandt ele­ver­ne, hvis de ikke instru­e­res grun­digt i meto­de.
Sidst i bogen er der fokus­punk­ter, der præ­sen­te­rer det meto­di­ske arbej­de med kil­der og arbej­det med pro­blem­for­mu­le­rin­ger. Man kun­ne med for­del også have ind­dra­get et fokus­punkt om bil­le­d­a­na­ly­se og på den måde have åbnet alle bogens bil­led­ma­te­ri­a­ler for ele­vens kri­ti­ske reflek­sion.
På hjem­mesi­den voresverdenshistorie.dk kan man fin­de en ræk­ke gode øvel­ser, der kan akti­ve­re ele­ver­nes arbej­de med bogen. I ’Tjek på lek­tien’ fin­des rele­van­te læsespørgs­mål til alle kapitlerne.
Vores ver­dens­hi­sto­rie’ præ­sen­te­rer spæn­den­de til­gan­ge til for­stå­el­sen af for­ti­der for­di fokus­punk­ter­ne åbner og invi­te­rer til for­skel­li­ge for­tids­for­tolk­nin­ger, der også kan være spæn­den­de at afprø­ve i under­vis­nin­gen. Men sam­ti­dig er grund­bogstek­sten præ­get af, at Euro­pa sta­dig fyl­der meget, både ind­holds­mæs­sigt og i for­tolk­nin­gen af andre verdener.
Hjem­mesi­de | Se mere
Noter #233: Nor­den under Den Kol­de Krig
Hørings­svar til påtænkt revi­sion af læreplaner
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Algo­rit­mer, fil­ter­bob­ler og fake news
Begyn­del­sen til enden på oliealderen
1 kommentar til “Vores ver­dens­hi­sto­rie 1”
1. december 2019 kl. 23:26
Jeg har som anmel­der ikke givet bogen 4 ud af 5 stjer­ner. Hvis jeg skal give stjer­ner er jeg nær­me­re 3 ud af 5.
bed­ste hils­ner Niels Nød­de­bo Petersen
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer