da da id af da af en da da da da da nb da da da da da da da da da da af da vi da da da da da da da ro da da da de da fr da sv nn da sv da da da da da nb da vi da da da da da da da da da da da pt da da da nb nb da da hbs_lat da da da da da da da da da da da da de da vi da da da da da da da da da en da da de da en eo da da nb da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da es en es da da da en en en da da da da da vi da da da da da da da da da da da da da da da af da da da de da da da da da da ceb da da da de da da sv sv da da vi da da da en da da da da vi da da da de en da da da da da da da da da da da da da da it da da en da da da da da sv da da da da de en da en da en en da en vi de af da da da da da da da da da sv da da hu da en da en da da da en da da en da de da da en da ro nb da da da sv da da da hbs_lat it da da de da da da da nn en da da da da da af sv da da da da da da da vi nn fr da da da da da da hbs_lat da da da de da nn de da da da da da nn da da da da da tr da da da da da de de da de da da da da de da da da da da da da da sv en da da da en en en da sv sv da en da da da da da de da da tr da da da da de sv da da da da id da da es it da da da da da da da da da da da da fr da da da en tr da da da da da da da da da da ro da da da da da de da en da da da da da da da it da de da da da da hbs_lat es da et da vi da da da da da da da da da af en da da da de de sv da da da da da ro da da da da da da da da da da ro da da da da da da da da da da hbs_lat da da da da da en sv de da hbs_lat da da da da de de hbs_lat da hbs_lat da da da da vi da da da da da af es da da en en en da da vi da da da da da da da da vi da da da da da da da da hbs_lat da da da da da da da da da da de en da da da da da da da da nn da da da da da en et da nl da nn en da en da da es da ro da da da da da lt da af da da de da da da da da hbs_lat da da vi da da da da en da da da da da de vi en cy de da da da da sv en da da da da hbs_lat da da da da da nb da da da da da da af es en da da en en vi da da da da da da da nl da da de da sv da it en de vi da af da da de af da af da nl da da da da it da de da af da de da da da da da de fr en en da da da da da da da nl da en da id da da da de da da af da da da de da vi da da nn da da da da da en da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da de en vi da da da da da da da da da da da da de da da da en da da da da da da da da da nb da da da da da de de da da da et da da da sv en en de da da da da en da da da da en da da da da fr de de sv da da nb nb da de da da da de da da da da da en da da da da fr da da da fr da da da af da vi da da de da af da da da da da da da id da da es it da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en en da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da fi sv de da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da de da da da nn fr da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da en da en da da sv da da da da da da da da da da da da en da nl da da da de da cy nb sv de da da da da da da de da da de ja
Sikker e-mail, Akutafdelingen, Kolding Sikker
Uddannelses- og jobsøgende lægesekretærer og sundhedsadministrative koordinatorer (SAK)
Sikker e-mail, Bedøvelse og Intensiv, Kolding
Information om forstoppelse og afføringsinkontinens
Behandling af forstoppelse og afføringsinkontinens
Hyppigt stillede spørgsmål og svar om Macrogol
Astma og Allergi - vejledning til praktiserende læger
Hjerne og Nerve - vejledning til praktiserende læger
Mave og Tarm - vejledning til praktiserende læger
Nyre og Urinveje - vejledning til praktiserende læger
Urininkontinens ved børn - en vejledning til praktiserende læger
Sygeplejerske og social- og sundhedsassistent
Sikker e-mail, Fysio- og Ergoterapi, Kolding
Bestilling af hjælpemidler for fagpersoner
Sikker e-mail, Hjerne- og Nervesygdomme, Kolding
Sygeplejestuderende og Social og Sundhedsassistenter
Undersøgelse - før, under, efter
Kontakt afdelingen Kvindesygdomme og fødsler
Sikker e-mail, Kvindesygdomme og Fødsler, Kolding
Gode råd til gravide med COVID-19
Glukosebelastning - undersøgelse i graviditeten
Sundhedsplejersker - find tilbud i din kommune
De første dage efter fødslen
Pleje af det nyfødte barn
Sorggruppe - til forældre, der har mistet et spædbarn
Pjecer til patienter og pårørende
Sikker e-mail, Medicinske sygdomme, Kolding
Kontaktoplysninger og find vej til ambulatorier og sengeafsnit
Sikker e-mail til Ortopædkirurgi, Kolding
Sikker e-mail, Røntgen og Scanning, Kolding Sygehus
Uddannelse af Speciallæger på afdelingen
Nyheder fra Røntgen og Scanning
Forsknings- og udviklingsberetning, Anæstesiologisk Afdeling, Vejle-Middelfart - 2021
Sikker e-mail, Anæstesiologisk Afdeling, Vejle og Middelfart
Alphabetical library of developed Decision Helpers
Find vej, kontaktoplysninger og parkering
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Publikationer med involvering af afdelingen
Sikker e-mail, Fysio- og Ergoterapi, Vejle
Online selvbooking til genetisk rådgivning
Kontaktoplysninger for patienter og pårørende
Vejledning til samtykkeerklæring i forbindelse med genetisk rådgivning
Sikker e-mail, Klinisk Genetik, Vejle
Genetiske analyser (ikke onkogenetiske analyser)
Vejledning til prøvetagning, rekvirering, glastyper, samt transport heraf
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Sikker e-mail, Klinisk Patologi, Vejle
Afdelingsoplysninger til almén praksis
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Diagnostisk Center, Vejle Sygehus
Center for Funktionelle Lidelser, Vejle Sygehus
Hoveduddannelsesstilling i almen medicin
Patient i Akut Visitationsafsnit, AVA
Patient i Diagnostisk Center
Patient i Hæmatologisk Afsnit
Ny patient i Hæmatologisk Afsnit
Patient i Medicinsk Ambulatorium
Patient i Medicinsk Sengeafsnit
Patient i Center for Funktionelle lidelser
Kontakt til Medicinsk Afdeling, Vejle
Sikker e-mail, Medicinsk Afdeling, Vejle
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Sikker e-mail, Nuklearmedicinsk Afdeling, Vejle
Tilbud til dig som patient
Bivirkninger ved medicinsk behandling
For almen praksis og hjemmesygeplejen
Excellent sygepleje - en tænkehorisont
Sikker e-mail, Onkologisk Afdeling, Vejle
Organ- og Plastikkirurgisk Afdeling
Pjecer til patienter og pårørende
Stomi, hvorfor og hvornår?
Kræftsygdomme med og uden stomi
Kræft i tyk- og endetarm
Kræft i bughulen eller underlivet
Video om skift af stomi
Sådan sender du billeder til os
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Afsnitsprofil for Sengeafsnit A260 og Stomiambulatoriet
Lægesekretærelever og sundhedsadministrativ koordinator studerende (SAK)
Sikker e-mail, Mammaambulatoriet, Vejle
Sikker e-mail, Organ- og Plastikkirurgisk Afdeling, Vejle
Kunstigt knæ eller hofte
Vigtig information før din knæoperation
Film 1 - Velkommen
Film 2 - Ankomst til sygehuset
Film 3: Før din operation
Film 4: Din operation
Film 5: Efter din operation
Film 7: Udskrivelse fra sygehuset
Film 8: Hjemme igen
Patientfortælling 1: Efter operationen
Patientfortælling 2: Et år efter operationen
Vigtig information før din hofteoperation
Film 1 - Velkommen
Film 2 - Ankomst til sygehuset
Film 3: Før din operation
Film 4: Din operation
Film 5: Efter din operation
Film 7: Udskrivelse fra sygehuset
Film 8: Hjemme igen
Patientfortælling 1: Efter operationen
Patientfortælling 2: Et år efter operationen
Dine forberedelser til operationen
Dine forberedelser til operationen
Behandlere i Idrætskirurgisk Enhed
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Sikker e-mail, Ortopædkirurgisk Afdeling, Vejle
Patientinformation til udvalgte MR-scanninger
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Brystkræftscreeninger i Region Syddanmark
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Sikker e-mail, Røntgen og Scanning, Sygehus Lillebælt
Sikker e-mail, Mammografiafsnittet, Vejle
Kontakt sygehuspræsterne på Vejle Sygehus
Gudstjenester på Vejle Sygehus
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Kontakt til Urinvejskirurgisk Afdeling, Vejle
Sikker e-mail, Urinvejskirurgi, Vejle
Grå stær - katarakt
Grøn stær - glaukom
Sukkersyge forandringer - retinopati
Løs hud på øjenlåg
Indad- / udadvendt øjenlåg
Vævsprøve fra blodkar i tindingen
Sådan bliver du henvist
Sikker e-mail, Øjenafdelingen, Vejle
Øre- Næse og Halsafdelingen
Mit barn skal til undersøgelse
Når du skal til undersøgelse
Operation på Øre-, Næse- og Halseafdelingen
Sikker e-mail, Øre- Næse- og Halsafdelingen, Vejle
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Den kliniske uddannelse til sygeplejerske
Sikker e-mail, Rygcenter Syddanmark
Patientens rettigheder - Mine RygData
Rygmedicinsk Forskning - SpineData og MiRD databaserne
Den registreredes rettigheder - DaneSpine
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Sikker e-mail, Smertecenter Middelfart
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Sikker e-mail, Patientservice, Sygehus Lillebælt
Sikker e-mail, Sygehus Lillebælts hovedpostkasse
Sikker e-mail til HR-Afdelingen, Sygehus Lillebælt
Sikker e-mail, Kvalitetsafdelingen, Sygehus Lillebælt
Sikker e-mail, Økonomi- og Planlægningsafdelingen, Sygehus Lillebælt
Bestille tid til blodprøvetagning
Når dit barn skal have foretaget en blodprøve
APP Rumles blodprøve på sygehuset
Kontakt i forbindelse med blodprøvetagning på børn
Fagfolk / almen praksis
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Bestilling af blodprøvetagning i eget hjem, plejehjem mv.
Sikker e-mail, Blodprøver og EKG, Sygehus Lillebælt
Afdelingsoplysninger til almen praksis
Vigtig info om corona/COVID-19
Parkering ved Kolding Sygehus
Parkering ved Vejle Sygehus
Parkering ved Middelfart Sygehus
Find vej på Kolding Sygehus
Find vej på Vejle Sygehus
Find vej på Middelfart Sygehus
På besøg på sygehuset
Mad og drikke for pårørende
Når du skal på sygehuset
Når du skal indlægges
Dit ophold på sygehuset
Patienthotellet på Vejle Sygehus
Patienthotellet på Kolding Sygehus
Ofte stillede spørgsmål om mad
Når du bliver udskrevet
Ventetider og valg af sygehus
Transport til og fra sygehuset
Har du brug for vejledning?
Meine Rechte als Patient
My rights as a patient
Efteruddannelse til almen praksis
Fordeling af opgaver blandt praksiskonsulenter
Lokalt Samordningsforum (SOF) Lillebælt
Vil du flytte til dit nye job?
Sundhedspersonale med udenlandsk baggrund
Sygehus Lillebælt i tal
Sygehus Lillebælts organisationsdiagram i tekst
Vejle Sygehus - Patienternes Kræftsygehus
Kolding Sygehus - Patienternes Akutsygehus
Rygcenter Syddanmark - Patienternes Rygsygehus
Patient- og Pårørenderåd i Kolding
Patient- og pårørenderådet for Vejle Sygehus
Brug Mit Sygehus på en computer
Brug Mit Sygehus på en iPhone eller iPad
Brug Mit Sygehus på en Android-telefon eller Android-tablet
Hjælp os med at blive bedre
Breve og e-mails fra og til sygehuset
Send sikker e-mail til afdeling
Tilbud til dig som patient
Sikker e-mail, Onkologisk Afdeling, Vejle
Oversigt over de kræftsygdomme, vi tilbyder behandling mod
Onkologisk Afdeling, Vejle er specialiseret i behandling af følgende kræftformer:
Hvert år får knap 5000 danske kvinder stillet diagnosen brystkræft. Brystkræft er dermed den hyppigste kræftsygdom hos kvinder.
Brystkræft - også kaldet mammacancer, opstår som regel i en mælkegang. Der kan gå flere år, før kræftcellerne nedbryder mælkegangens væg og bliver til en reel knude, som man kan mærke. Fremskridt i behandlingen betyder, at brystkræft er en af de kræftformer, hvor der er den bedste overlevelse.
For at vurdere dine muligheder for at blive rask og kunne tilbyde dig den bedste behandling ,er det vigtigt at vide, hvilket stadium din sygdom er i. Sygdomsstadiet afhænger af, hvor stor knuden er, om kræften har spredt sig, samt hvor aggressivt kræften vokser.
Brystkræft inddeles i en såkaldt lav-risikogruppe og en høj-risikogruppe, alt efter hvor stor risikoen er for, at sygdommen kommer igen. Inddelingen har betydning for, hvilken behandling du bliver tilbudt. Generelt er resultaterne af behandlingen gode for både lav- og højrisikogruppen. De fleste (90%) tilhører høj-risikogruppen.
Kræft kan sprede sig til andre dele af kroppen via lymfebanerne eller blodbanen.
Spredning af brystkræft kan i princippet opstå alle steder i kroppen, men et tilbagefald viser sig oftest i lymfeknuder, knogler, lever, lunge eller hjernen.
Spredning via lymfebanerne sker som regel til lymfeknuderne i armhulen på samme side, til lymfeknuderne på halsen eller til lymfeknuderne i brysthulen.
Et lokalt tilbagefald vil sige, at brystkræften kommer igen enten på brystvæggen, i det tilbageværende bryst eller i armhulen på samme side.
Der er tale om fjernmetastaser, hvis kræften via blodet eller lymfebanerene har spredt sig til andre steder i kroppen.
Fjernmetastaser består af den samme slags kræftceller, som den oprindelige knude i brystet.
Symptomer på spredning af brystkræft
Symptomerne afhænger af, hvor i kroppen tilbagefaldet sker. Nogle kvinder har kun få symptomer. Du kan opleve:
Smerter, hvis kræften har spredt sig til knoglerne
Åndenød, vedvarende hoste, appetitløshed, vægttab og træthed, hvis    kræften har spredt sig til de indre organer
Hovedpine, synsforstyrrelser, svimmelhed, kvalme og opkastning som tegn på spredning til hjernen
Undersøgelser for spredning af brystkræft afhænger af, hvilke symptomer du har, og dermed hvor det mistænkes, at tilbagefaldet sidder.
Almene symptomer kan også være en forbigående følgevirkning efter kemoterapi eller strålebehandling af den oprindelige knude i brystet.
Selvom der er muligheder for behandling, kan det være, at du skal indstille dig på at leve med en kræftsygdom, der oftest ikke kan helbredes.
Ingen kan forudsige, hvordan netop dit forløb bliver. Men personalet i Kræftafdelingen kan på baggrund af viden, statistik og deres erfaring sige noget om, hvad du kan forvente.
Lungekræft er en af de hyppigste kræftformer i Danmark med cirka 4.560 nye tilfælde om året. Det opstår hyppigst i alderen 70-75 år.
Lungekræft opstår i lungernes celler. Der er to hovedtyper af lungekræft, den småcellede og den ikke-småcellede.
Den hyppigste årsag til lungekræft er tobaksrygning. Andre årsager kan være luftforurening, radon, stoffer fra arbejdsmiljøet, og tuberkulose. Sjældent opstår lungekræft ved en tilfældighed.
Symptomerne på lungekræft kan være vedvarende hoste, opspyt (evt. med blod), hyppige lungebetændelser, vejrtrækningsbesvær, hæshed, smerter i brystet. Der kan også være symptomer som f.eks. træthed og vægttab.
Diagnosen stilles ved hjælp af en røntgenundersøgelse af brysthulen, herunder en CT-scanning. Der skal også tages en vævsprøve af det mistænkte område. Vævsprøven bliver oftest udtaget ved en kikkertundersøgelse af lungerne (bronkoskopi).
På baggrund af den mikroskopiske undersøgelse af vævsprøven inddeles lungekræft i to hovedtyper: småcellet og ikke-småcellet lungekræft. Inddelingen er af betydning for valg af behandling.
Behandlingen kan bestå af operation, strålebehandling, kemoterapi, immunterapi og/eller målrettet biologisk behandling. Det endelige behandlingsvalg tilpasses den enkelte patient på baggrund af stadie samt undertype af lungekræft.
Her finder du uddybende info omkring de behandlinger, vi tilbyder for lungekræft
Kræft i bugspytkirtlen rammer ca. 1000 personer om året og er mest almindelig hos personer over 50 år.
Det opstår på grund af mange forskellige forandringer i slimhinden gennem flere år.
Årsagerne til kræft i bugspytkirtlen er ofte ukendt. Der er dog faktorer der spiller ind som:
Et stort alkohol indtag er muligvis også en faktor
Kræft i bugspytkirtlen udvikler sig ofte langsomt med vage og ukarakteristiske symptomer.
Symptomerne kan være: mavesmerter, oppustet mave, tidlig mæthed, opkastning, diarré eller forstoppelse, træthed, vægttab og gulfarvning af huden.
Ved mistanke om kræft i bugspytkirtlen laves der forskellige undersøgelser. Det kan være scanninger, ultralyds undersøgelse og vævsprøver. Blodprøver kan bruges som et supplement til de andre undersøgelser. Undersøgelserne vil blive brugt til at finde ud af, hvor udbredt sygdommen er og hvor i bugspytkirtlen den sidder.
Behandlingen afhænger af svaret på de forskellige undersøgelser (og hvor udbredt sygdommen er).
Om operation er muligt afhænger af kræftknudens størrelse og placering, samt om kræften har spredt sig.
Hvis operation ikke er en mulighed vil behandlingen være kemoterapi. Det enkelte behandlingsvalg tilpasses den enkelte patient.
Her finder du uddybende info omkring de behandlinger, vi tilbyder for kræft i bugspytkirtlen
Kræft i tarmen er en af de hyppigste kræftformer i Danmark, med cirka 4400 nye tilfælde om året.
Det rammer sjældent personer under 45 år og risikoen stiger med alderen.
Man kan få kræft flere steder i tarmen eksempelvis i tyktarmen, endetarmen og endetarmsåbningen.
Det opstår på grund af mange forskellige forandringer i slimhindens celler gennem mange år.
Årsagerne til tarmkræft er ofte ukendte. Der er dog faktorer, der kan spiller ind som:
Symptomerne kan være: vægttab, træthed, tynd afføring, forstoppelse, slim/blod i afføringen eller smerter.
Ved mistanke om tarmkræft laves der forskellige undersøgelser. Det kan være kikkert undersøgelse, scanninger og vævsprøve. Undersøgelserne bliver brugt til at finde ud af, hvor udbredt sygdommen er, og hvor den sidder i tarmen.
Hvis det er kræft, vil der blive lavet en stadieinddeling af sygdommen. Dette gøres for at danne et overblik over sygdommens karakter og udbredelse. Stadieinddelingen er vigtig, for at du kan få den behandling, som er bedst for dig. Den kan desuden sige noget om sandsynligheden for helbredelse.
Behandlingen afhænger af svaret på de forskellige undersøgelser. Behandlingen kan bestå af operation, strålebehandling, kemoterapi, immunterapi og/eller målrettet biologisk behandling. Det endelige behandlingsvalg tilpasses den enkelte patient.
Her finder du uddybende info omkring de behandlinger, vi tilbyder for tarmkræft
Prostatakræft er den hyppigste kræftform hos mænd i Danmark med godt 4500 nye tilfælde om året.
Sygdommen ses især efter 60 års alderen, og rammer sjældent mænd under 50 år.
Årsagen er ofte ukendt. Flere faktorer kan øge risikoen for at udvikle prostatakræft, herunder høj alder, arvelige faktorer og livsstil.
Når der er mistanke om prostatakræft, vil man ofte have vandladningsgener, forhøjet PSA (prostata-specifik antigen) i blodet, og lægen vil evt. kunne mærke, at prostatakirtlen føles uregelmæssig og hård.
Den endelige diagnose kan afklares med en vævsprøve. Hvis vævsprøven viser, at det er kræft, vil man ofte tilbyde scanning af kroppen for at vurdere sygdommens udbredelse.
Det endelige behandlingsvalg tilpasses den enkelte patient på baggrund af resultatet fra vævsprøven, vurderingen af din prostatakirtel, resultatet fra scanningen samt viden om, hvilke sygdomme du evt. også har. Derfor er to sygdomsforløb ikke ens.
Personalet i Kræftafdelingen vil meget gerne besvare spørgsmål om netop dit sygdomsforløb og din behandling.
Hér finder du mere information om den prostatabehandling, vi kan tilbyde dig
At leve med prostatakræft
At få diagnosen prostatakræft samt at leve med en kronisk sygdom kan skabe mange tanker og bekymringer om fremtiden.
Det kan være et tabulagt emne at få prostatakræft, da nogle oplever sig ramt i deres identitet som mand.
For mange kan det være en udfordring at tale om de fysiske, psykiske og sociale udfordringer, der kan komme på grund af diagnosen og behandlingen.
Mænds niveau af testosteron falder normalt gradvist med alderen.
Ved prostata-kræftbehandling sænkes niveauet af testosteron mere pludseligt og udtalt. Det kan medføre gener som:
• Humørsvingninger og tristhed
• Tendens til depression
• Nedsat evne til at få rejsning (impotens)
• Nedsat lyst til sex
• Hede- og svedeture
• Ømhed af brystet pga. udvikling af brystvæv
• Nedsat muskelstyrke og udholdenhed
• Øget risiko for knogleskørhed
Ikke alle mænd oplever alle gener. Det er også individuelt, hvor påvirket du bliver af sygdommen og behandlingen.
Kvinder kan få kræft flere steder i underlivet. I vores afdelingen behandler vi kræft i livmoderen og æggestokke/æggeleder.
Kræft i livmoderen rammer ca. 750 kvinder om året i Danmark.
Kræft fra livmoderen rammer oftest kvinder efter overgangsalderen. Det mest almindelige symptom er blødning fra skeden.
Årsagen er ofte ukendt. Flere faktorer kan øge risikoen for at udvikle kræft i livmoderen. Det kan være:
Hormonbehandling kun med østrogen
Hos nogle kan det også skyldes nedarvede defekter i nogle specifikke gener.
Hér kan du se, hvilke behandling vi kan tilbyde mod kræft i livmoderen
Kræft i æggestokke/æggeleder rammer ca. 550 kvinder om året i Danmark.
Sygdommen rammer oftest kvinder efter overgangsalderen. Symptomerne er ofte vage og kan være:
Problemer med vandladningen, for eksempel: hyppig vandladning, gentagende blærebetændelser og problemer med at holde på vandet
Problemer med forstoppelse mere end 1 måned
Opspilet mave og vægtstigning/ vægttab
Smerter nederst i maven eller ryggen
Årsagen er ofte ukendt. Flere faktorer kan øge risikoen for at udvikle kræft i æggestokke/æggeleder. Det kan være:
Lang periode med ægløsninger (tidlig alder for første menstruation og sen alder for start på overgangsalderen)
Antal fødsler (flere fødsler virker forebyggende )
Hos nogle kan det også skyldes nedarvede defekter i nogle specifikke gener.
Hér finder du mere information omkring de behandlingsformer, vi kan tilbyde mod æggestokkræft
Info omkring biologisk behandling med Bevacizumab
Info omkring behandling med PARP-hæmmer
Ved mistanke om enten kræft i livmoderen eller æggestokke/æggeleder er det vigtig at afklare, om det er kræft, det drejer sig om. Det kan afklares i en vævsprøve. Hvis vævsprøven viser tegn på kræft, skal der yderligere undersøgelser til. Dette kan være CT- eller PET- scanning, nogle gange begge dele. I nogle tilfælde udføres også en MR scanning af maven. Ud fra dette vurderes, om en operation kan tilbydes, eller der skal gives kemoterapi først.
Hvis det er kræft, vil der blive lavet en stadieinddeling af sygdommen. Dette gøres for at danne et overblik over sygdommens karakter og udbredelse. Det er vigtig, for at du kan få den behandling, som er bedst for dig. Stadieinddelingen kan desuden sige noget om sandsynligheden for helbredelse.
Modermærkekræft (malignt melanom) er en kræftsygdom, der opstår i modermærker.
Sygdommen kan i sjældne tilfælde også opstå i øjet og i slimhinden i næsen, munden, tarmen og urinblæren.
Modermærkekræft behandles først og fremmest med operation, men man kan også få medicinsk behandling, f.eks. immunterapi.
Hudkræft er en ondartet knude, der opstår i huden. Der er to hovedtyper af hudkræft; basalcellekræft og pladecellekræft. De mest almindelige tegn på hudkræft er en knude på huden eller en skællende plet.
Behandlingen af hudkræft afhænger af, hvilken type hudkræft man har. Man kan blive behandlet med operation, cremer, lysterapi, afskrabning, frysning, strålebehandling eller i sjældne tilfælde piller.
Hovedtelefonnummer: 76 36 20 00
Send sikker mail til Sygehus Lillebælt
Besøg Sygehus Lillebælt Facebookside
Besøg Sygehus Lillebælt Karriere på Facebook
Besøg Sygehus Lillebælts LinkedIn-profil
Tilmeld dig vores nyhedsbrev