da da da da en sv de da da da da da de en da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la fr da da da en da da da da da fr da da da da en da da da da de da da da da da fr da da fr en da da en da da nl da da de da da en en da da de en da
Bygmester. Blev 1868 lærer på Vallekilde Højskole, hvor han oprettede håndværkerafdeling. Som uddannet tømrer var han optaget af trækonstruktioner og ønskede gennem kendskabet til Grundtvigianismen at genoplive en særlig nordisk bygningstradition. På rejser i Norge og Sverige studerede han stavkirker og gammel byggeskik baseret på tømmer.
I 1875 byggede han i Vallekilde eget hus, beklædt med træ, og i 1885 opførten i samarbejde med arkitekten Martin Nyrop nyt øvelses- og gymnastikhus for højskolen, der for alvor introducerede den nordiske renæssance i arkitekturen - en bemalet træbygning der i dag regnes for et af dansk arkitekturs hovedværker.
Andreas Bentsen blev inspirator for Martin Nyrop og hans bygningsudtryk, og igangsætter for højskolens håndværkerelever, der siden skulle blive lokale tømrer- og bygmestre i Odsherred, bl a Peter Ulstrup Hansen og Einar Andersen.
Som bygmester stod Andreas Bentsen for opførelsen af en række frikirker de følgende år, således i 1882 i Vallekilde, samt for forsamlingshuse (Stenstrup 1880), skoler (Nakke, realskole i Nykøbing 1894) sygehus (Nykøbing 1890), gasværk (Nykøbing 1899) og mange andre bygninger.
Andreas Bentsen var far til arkitekten Iver Bentsen, der videreførte højskolens håndværkerafdeling efter faderen og siden bidrog til oprettelsen af Bygmesterskolen i Holbæk.
Arkitekt. Som snedkersøn fra Klint kom han på Vallekilde Højskoles håndværkerafdeling og etablerede sig som 23-årig som bygmester i Højby, hvor han 1900 opførte villaen Tårnhøj i forbindelse med sin virksomhed, Virksomheden omfattede savværk, maskinsnedkeri samt cementvarefabrik og kom snart til at beskæftige 15-20 mand.
I 1902 vandt Peter Ulstrup Hansen en konkurrence om sommerrestaurant ved Nykøbing (Grønnehavehus 1903) i nationalromantisk stil. Samme år stod han for opførelsen af en skole i Egebjerg og i 1907 byggede hans virksomhed Strandhotellet ved Dybesø i Rørvig, muligvis med Peter Ulstrup Hansen som arkitekt, ligesom et købmandshus i Nykøbing 1908 formentlig skyldtes ham - alle bygninger med et romantisk præg.
Byggevirksomheden ophørte 1909, hvorefter Peter Ulstrup Hansen flyttede fra egnen og etablerede sig som maler og billedskærer, indtil han nedsatte sig som arkitekt i Lyngby. Her tegnede han flere store villaer, forretningsejendomme og kuranstalter.
I Odsherred byggede han fra 1919 flere sommerhuse, bl a ved Korshage, ligesom han 1923 stod for en ombygning af kroen i Rørvig med dens karakteristiske tårnbygning,
Arkitekt. Underviste 1905-11 ved faderens håndværkerafdeling på Vallekilde højskole og blev herefter forstander ved den nyoprettede Bygmesterskole i Holbæk.
I Odsherred stod Ivar Bentsen bl a for opførelsen af mejeribygninger (Vig 1911, Grevinge 1916) og skoler (Vig 1905, Holbæk 1911), ligesom han ombyggede faderens Korskirke i Vallekilde og kirken i Hørve (1925). Ved Højby tegnede han Sekshøjgård. Hans største opgave på egnen blev imidlertid det store elektricitetsværk i Svinninge fra 1913.
Efter 1920 underviste Ivar Bentsen ved Kunstakademiets arkitektskole, hvor han blev professor.
Mest kendt blev Ivar Bentsen for sine boligbyggerier, som f eks enfamilieshusene Bakkekammen i Holbæk, rækkehusbebyggelsen Bakkehusene ved Bellahøj eller Studiebyen i Gentofte.
Arkitekt. Som bondesøn fra Stenstrup kom han som 19-årig på Vallekilde Højskoles håndværkerafdeling, og 1906 på Kunstakademiets arkitektskole under Martin Nyrops ledelse, samtidig med at han fik ansættelser på københavnske tegnestuer.
1912 byggede Einar Andersen de første huse i Odsherred, bl a folkemuseet i Stenstrup, og i 1913 blev han tilknyttet udformningen og byggeriet af sindssygehospitalet i Nykøbing Sjælland. Sideløbende hermed tegnede han talrige bygninger i området - villaer, gårdanlæg, sommerhuse, udlejningsejendomme, vandtårn, skole, forretningsejendomme.
Mange af hospitalsbyens bygninger kom til at bære hans præg. I Nykøbing havde han egen tegnestue, og i byen opførte han 1917 Grundtvigsskolen og de følgende år adskillige udlejnings- og forretningsejendomme samt villaer i takt med byens vækst som følge af hospitalsbyens mange arbejdspladser. Dertil kom en strøm af større landhuse til feriebrug langs kysten, undertiden med tilhørende inventar. Uden for byen stod han for flere gårdhuse, mejerier (bl a Egebjerg 1935), og havde derudover flere store byggeopgaver uden for Odsherred som sygehuse (Sæby, Kalundborg, Refnæs), gårdanlæg og boligkomplekser.
Det medførte at han 1932 flyttede sin tegnestue til København, samtidig med at han blev statens tilsynsførende arkitekt for sindssygehospitalerne.
Frem til sin død i 1957 fortsatte han med byggeopgaver i Odsherred, hvor han indrettede sig med sommerbolig i forældrenes aftægtsbolig i Stenstrup. Bl a stod han for restaurationsarbejder i kirkerne i Nykøbing, Fårevejle og Asnæs. I alt blev det til mere end halvfjers større og mindre byggeopgaver i hans hjemegn.
Poul Hanson Kofoed (1888 - 1978)
Tømrer, konstruktør. Opførte fra 1917 markante udsigtsvillaer langs fjordkysten syd for Nykøbing, bl a til sig selv ved Strandhusene, ved Kildehusene (Gartnerhuset 1925) og i strandkanten ved Anneberg (1927). Formentlig stod han også for opførelsen af et par karakteristiske to-etages strandhuse i træ ved Korshage 1917 og 1923.
I 1930erne var Poul Kofoed bosiddende på Hov vig.
DE ANDRE MESTRE I ODSHERRED
Heinrich Wenck (1851 - 1936)
Statsbanernes førstearkitekt og skaberen af bl.a Københavns hovedbanegård stod i 1899 for en stribe hyggelige stationsbygninger og pakhuse langs Odsherredsbanen. Det var indbyrdes forskellige huse i nationalromantisk stil, med murværk der vekslede mellem blankmur og hvidpudsede facader og malet træværk i hvidt, rødt og grønt. Kun stations- og postbygningen i Nykøbing var i mere bymæssig italiensk villastil. I dag har disse huse oftet mistet fine detaljer og fremtræder forbyggede. Bedst står stationsbygningerne i Nr Asmindrup, Grevinge eller Nykøbing, hvor også et tidligere ledvogterhus endnu står intakt.
Heinrich Wenck må desuden tilskrives en nationalromantisk villa, kaldet Det Skæve Hus, opført i Rørvig 1896.
Martin Nyrop (1849 - 1921)
Byggeopgaverne på Vallekilde højskole og samvirket med lederen af håndværkerafdelingen Andreas Bentsen fik stor betydning for udformningen af Martin Nyrops nationalromantiske formsprog. Et resultat af deres samarbejde blev skolens Øvelses- og Gymnastikhus, en kunstfærdig træbygning fra 1884 med udskæringer og bemalinger i gyldne farver, som er et hovedværk i dansk arkitektur og kan ses som forløber for arkitektens udstillingsbygninger til Den Nordiske Udstilling i 1888 og til Københavns rådhus i 1892. I 1889 byggede han lærerboligerne Solvang og Hytten tæt ved højskolen, ligesom han i 1906 stod for den endelige udformning af højskolens kompleks af huse til en markant helhed.
I Odsherred byggede Martin Nyrop i 1900 desuden flere nationalromantiske jagthytter på øen Hesselø, ligesom han i 1913 opførte et landhus ved Nykøbing Nordstrand.
Peder Vilhelm Jensen-Klint (1853 - 1930)
I landskabet ud mor Kattegat opførte Grundtvigskirkens arkitekt i 1916 Klintegården som sommerbolig for en københavnsk grossererfamilie. Det er et stort trefløjet anlæg under højt hævet stråtag, der løfter sig over strandengene ud mod havet. Gården blev senere taget i anvendelse som kursusejendom.
I nærheden på Klint Strandvej ligger ligeledes tidlige landhuse af arkitekterne Carl Harild og Einar Andersen samt en slotslignende hovedbygning for Klintøgård af C B Hagen.
Kristoffer Varming (1865 - 1936)
Arkitektens hovedværk var Sindssygehospitalet (i dag Annebergparken) ved Nykøbing fra 1913-15, som blev skabt i nært samarbejde med vennen Einar Andersen. Udformningen som en stort anlagt bebyggelse i et landskabeligt smukt terræn gør det til et arkitektonisk monument også i europæisk sammenhæng, og det fremstår i hovedsagen stadig som velbevaret. Det er en regulær bydanelse ud fra engelske haveby-teorier, med en central bykærne omgivet af boligbebyggelser. Også selve byggestilen er inspireret af engelske arkitektoniske forbilleder efter Arts & Crafts-bevægelsen, men med klar tilpasning til traditionel dansk byggeskik, som skulle blive normsættende for den efterfølgende Bedre Byggeskik-bevægelse som Kristoffer Varming var medstifter af i 1915.
Allerede i 1906 var arkitekten virksom i Nykøbing med opførelsen af villa for sygehuslægen og fornyelse af husfacaden for byens boghandel.
Marius Pedersen (1888 - 1965)
Arne Jacobsen (1905 - 1971)
Odsherred er den egn uden for hovedstadsområdet, hvor arkitekten fik flest byggeopgaver. Det var samtidig stedet hvor han ofte tegnede og fandt inspiration til bl.a sine tekstilarbejder.
I 1938 byggede han sommerhus til sig selv på Gudmindrup lyng, i forskudte etager og med vid udsigt over hele Sejerøbugten, og de følgende år fandt han venner og bygherrer på egnen, som affødte nye opgaver. I 1943 opførtes således hans fiskerøgeri øverst på en kystskrænt ved Odden havn, og i 1953 fulgte bygningen af en moderne landbrugsejendom Almegården ved Tengslemark, hvor det klassiske funktionsmønster krængedes, så mødding og tilkørsel til avlsbygningerne lagdes på anlæggets yderside, mens gårdspladsen blev en intim plads med bevoksning og indgang til gårdens villaagtige hovedbygning. Få år senere (1957) kunne Arne Jacobsen realisere end gammel drøm om byggeri af et cirkulært formet glashus i fiskerøgeriets umiddelbare nærhed, delvis skåret ind i en bakkeskråning og i øvrigt skjult bag koncentrisk formede hække.
Knud Holscher (1930 - )
Gehrdt Bornebusch (1925 - 2011)
Retur til indhold | Retur til hovedmenu