da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da en de da da da nb da en da fr nb en da fr da fr da da da da nb da da da en da nb en da nb en en da en en da en en da en en da en en en en en en en da da en da en nb da en nb da sv en nb da da sv da da sv da it en da en de da en en da nl de da nl en da nl en da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af David Kyng 3. marts 201520. februar 2021
Sov­je­tu­ni­o­nens sam­men­brud var det 20. århund­re­des stør­ste geopo­li­ti­ske kata­stro­fe, har Vla­di­mir Putin hæv­det. Selv­om man ikke deler hans syn på begi­ven­he­den som (ude­luk­ken­de) en kata­stro­fe, kan man ikke kom­me uden om, at den hav­de enor­me kon­se­kven­ser – ikke bare for resten af ver­den og for de fol­keslag, der hav­de været under­lagt det rus­sisk-sov­je­ti­ske impe­ri­um, men også for rus­ser­ne selv.
Met­te Skak: Rusland og dets ’nære udland’
Søren Riis­høj: Rusland: fra plan til mar­ked – og kold krig
Jens Jør­gen Niel­sen: Rusland mel­lem Fukuy­a­ma og Huntington
Anni­ka Hvit­ha­mar: Ide­a­let om Sym­fo­nia: den rus­sisk-orto­dok­se kir­ke og den rus­si­ske stat
Søren Riis­højs arti­kel hand­ler om de øko­no­mi­ske kon­se­kven­ser af Sov­je­tu­ni­o­nens sam­men­brud og over­gan­gen fra plan- til mar­ked­s­ø­ko­no­mi. Man kom­mer ikke uden om, at dis­se kon­se­kven­ser, i hvert fald i før­ste omgang, var kata­stro­fa­le. Chok­te­ra­pi­en fik nok afvik­let pla­nø­ko­no­mi­en, men ikke sat en fun­ge­ren­de mar­ked­s­ø­ko­no­mi i ste­det. Pri­va­ti­se­rin­gen ske­te under vil­kår, der gjor­de det muligt for nog­le få oligar­ker at til­eg­ne sig enor­me for­mu­er på den almin­de­li­ge befolk­nings bekost­ning. Den rus­si­ske kapi­ta­lis­mes svag­hed blev udstil­let ved den øko­no­mi­ske neds­melt­ning i 1998. Selv­om de før­ste år efter Putins mag­tover­ta­gel­se var præ­get af øko­no­misk frem­gang, hvi­le­de den­ne sta­dig på et skrø­be­ligt grund­lag. Med­ved­jevs for­søg på at moder­ni­se­re Ruslands øko­no­mi blev aldrig rig­tigt til noget, og kom­bi­na­tio­nen af finanskri­se, fal­den­de olie­pri­ser og vest­li­ge, øko­no­mi­ske sank­tio­ner ram­mer nu Rusland benhårdt.
I star­ten af 1990’erne var Rusland iføl­ge Jens Jør­gen Niel­sen præ­get af ”en euforisk, næsten forel­sket hold­ning til alt vestligt”
Jens Jør­gen Niel­sens syn på Putins Rusland adskil­ler sig noget fra de fle­ste andre vest­li­ge iagt­ta­ge­res. I star­ten af 1990’erne var Rusland iføl­ge Jens Jør­gen Niel­sen præ­get af ”en euforisk, næsten forel­sket hold­ning til alt vest­ligt”. Under Putin har Rusland i høje­re grad for­søgt at fin­de sin egen model, og har bl.a. erkendt, at Rusland har legi­ti­me sik­ker­heds­in­ter­es­ser, som ikke nød­ven­dig­vis stem­mer overens med vestens. Jens Jør­gen Niel­sen giver i høj grad vesten skyl­den for det for­vær­re­de for­hold mel­lem Rusland og vesten de sene­re år. Vesten har brudt en ræk­ke løf­ter fra den kol­de krigs sid­ste år – bl.a. om at afstå fra yder­li­ge­re udvi­del­ser af NATO mod øst. Jelt­sins for­søg på at gøre Rusland til et libe­ralt demo­kra­ti i vest­lig for­stand slog fejl. Putins bestræ­bel­ser går ud på at udvik­le Rusland på egne præ­mis­ser, hvil­ket iføl­ge Jens Jør­gen Niel­sen grund­læg­gen­de er positivt.
Tor­ben Heu­er har i fle­re omgan­ge været dansk lek­tor i Skt. Peters­borg. Her sat­te han bl.a. de stu­de­ren­de til at tale med deres for­æl­dre og bedste­for­æl­dre om, hvor­dan de opfat­te­de Stal­in­ti­den. Med det som udgangs­punkt beskri­ver Tor­ben Heu­er for­skel­li­ge erin­drings­po­li­ti­ske kam­pe, som har udspil­let sig i Rusland efter Sov­je­tu­ni­o­nens sam­men­brud. F.eks. beskri­ver han for­e­nin­gen MEMO­RI­ALs kamp for at und­gå, at sta­li­nis­mens for­bry­del­ser for­svin­der i glem­s­len. Artik­len kom­mer også ind på de mere plu­ra­li­stisk ori­en­te­re­de lærebø­ger til histo­ri­e­un­der­vis­nin­gen, der begynd­te at udkom­me i 1990’erne, og på det pro­jekt om udar­bej­del­se af en ny, opbyg­ge­lig enheds­hi­sto­rie, som det rus­si­ske under­vis­nings­mi­ni­ste­ri­um har sat søen.
St Basils Kated­ral og ger­nings­ste­det for Nemtsovs mord.
Anni­ka Hvit­ha­mar skri­ver om det tæt­te for­hold mel­lem kir­ke og stat i den rus­si­ske histo­rie og for­kla­rer hvor­for et tæt for­hold til sta­ten er karak­te­ri­stisk for orto­doks kri­sten­dom. Det er karak­te­ri­stisk, at den rus­sisk-orto­dok­se kir­ke i den post-sov­je­ti­ske peri­o­de så hur­tigt har for­må­et at gen­vin­de sin posi­tion som kir­ken for det rus­si­ske folk. Des­u­den har kir­ken gen­nem tæt­te for­bin­del­ser til den poli­ti­ske eli­te for­må­et at opnå stor ind­fly­del­se i det rus­si­ske sam­fund. Her spil­ler præ­si­dent Putins sym­bol­ske brug af og per­son­li­ge for­hold til den rus­sisk-orto­dok­se kir­ke en sær­lig rol­le. Anni­ka Hvit­ha­mar sam­men­lig­ner også rus­ser­nes for­hold til den orto­dok­se kir­ke med dan­sker­nes for­hold til fol­kekir­ken og kom­mer med en for man­ge nok noget over­ra­sken­de konklusion.
Uden­for tema­et skri­ver Andreas Lie­be­ro­th og Peter Brun­bech fra Natio­nalt Viden­cen­ter for Histo­rie og Kul­tu­rarvs­for­mid­ling om et nyt — frit til­gæn­ge­ligt — didak­tisk værk­tøj til histo­ri­e­un­der­vis­nin­gen: Dilem­m­a­spil­let 9. april 1940, som er et inter­ak­tivt spil, der præ­sen­te­rer ele­ver­ne for kon­tra­fak­tisk histo­rie og lader dem eks­pe­ri­men­te­re med at være i Stau­nings sted de afgø­ren­de timer 8.–9. april 1940, da Tys­kland inva­de­rer Dan­mark. Spil­let giver på en nem og enkel måde ele­ver og lære­re mulig­hed for at prø­ve kræf­ter med den van­ske­li­ge disci­plin, som kon­tra­fak­tisk histo­rie unæg­te­ligt er. Trods sin enkel­hed er spil­let nuan­ce­ret og solidt base­ret på histo­ri­ske fakta.
Des­u­den er der kor­te præ­sen­ta­tio­ner om under­vis­nings­ma­te­ri­a­le om dels Afri­kansk migra­tion samt et nyt eva­lu­e­rings­værk­tøj til skrift­ligt arbejde.
(Mate­ri­a­le for­be­holdt for­e­nin­gens med­lem­mer — log ind for at se det)
Bil­ledcre­dit: Taget den 28/2 2015 af Jay, under CC-licens
For­mand for for­e­nin­gen fra 2013–17
Klok­ker­ne rin­ger for Weimarrepublikken
Begyn­del­sen til enden på oliealderen
Arkiveret i kassen med Noter Tagged Rusland
Cen­ter for kolo­ni­hi­sto­rie på Christiansholm?
2 kommentarer til “Noter #204: Putins Rusland”
7. marts 2015 kl. 9:44
Tak til Tor­ben Heu­er for en spæn­den­de arti­kel om rus­sisk histo­ri­eskriv­ning. Kun­ne man ikke sam­le 4–5 sider med eksemp­ler, som ele­ver­ne kun­ne arbej­de med?
17. marts 2015 kl. 14:06
Tor­ben Heu­er har fak­tisk sendt os et par eksemp­ler til fri afbe­nyt­tel­se — se her:
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Historiefaget på Energimuseet - gør din historieundervisning levende
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer