da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de fr da de da nb nb da da da da da da da da da da da da fr de fy de en da da da da da da da da da da da da da da da nb nl da en en en en en en en da da en en en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Johannes Lebech 14. februar 20211. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Tiden efter Val­de­ma­rer­ne var en uro­lig tid i Dan­mark, men også en afgø­ren­de peri­o­de for udvik­lin­gen af det dan­ske sam­fund og ikke mindst kon­ge­mag­tens pla­ce­ring i for­hold til stormænd.
Det var også i den­ne peri­o­de, at Dan­mark for alvor udvik­le­de sig til et stæn­der­sam­fund med (fæste)bønder, bor­ge­re, gejst­li­ge og stormænd.
Bogen er en fort­sæt­tel­se af bogen, “Hvem til­hø­rer Dan­mark”, og er en sær­de­les detal­je­o­ri­en­te­ret kro­no­lo­gisk frem­stil­ling af den histo­ri­ske og ikke mindst den for­fat­nings­hi­sto­ri­ske udvik­ling i Dan­mark i de 100 år fra 1241 til 1340.
Fokus er på lov­giv­nin­gen med betyd­ning for for­hol­det mel­lem kon­ge­magt, kir­ke, stormænd og befolk­nin­gen. Fri­is­berg gen­nem­går Jyske Lovs betyd­ning for kon­ge­ri­gets udvik­ling. Den­ne lov hav­de dog ikke direk­te ind­fly­del­se på lan­dets over­ord­ne­de sty­re. Det var sta­dig sæd­va­ne­ret­ten. Og inter­es­sant nok føl­ges den sæd­va­ne nu mere end 800 senere:
“De fun­da­men­tale bestem­mel­ser var alt­så: kon­ge­døm­me, sam­me slægt på tro­nen, arv og valg. Så fun­da­men­tale var dis­se bestem­mel­ser, at de tre før­ste gæl­der den dag i dag.” side 76.
Bogen er opdelt i kro­no­lo­gi­ske og tema­ti­ske afsnit, der kan læses som enkeltafsnit.
Det er en dra­ma­tisk peri­o­de i Dan­marks histo­rie, der beskri­ves. Nok var der en vis sæd­va­ne­ret i for­bin­del­se med tronskif­te, men det for­hin­dre­de ikke bro­der­mord som i til­fæl­det med Abels for­mode­de mord på Erik Plov­pen­ning og det sene­re kon­ge­mord på Erik Klipping.
Som læser bli­ver man impo­ne­ret over den omfat­ten­de og detal­je­re­de beskri­vel­se af peri­o­den. Det er impo­ne­ren­de, at det lyk­kes en histo­ri­ker i den grad at beskri­ve og dis­ku­te­re sam­funds­for­hol­de­ne i 11–1300 tal­let i et sådant omfang. Bogen er selvsagt udsty­ret med en omfat­ten­de lit­te­ra­tur­li­ste og noteapparat.
Bogens syns­vin­kel er som det frem­går af tit­len stats­ret­lig. Der­for gen­nem­gås Erik Klip­pings hånd­fæst­ning  og for­lø­be­ren for den­ne,  den abel-chri­stof­fer­ske for­ord­ning grun­digt. For­fat­te­ren er sær­de­les detal­je­ret i sin beskri­vel­se af rets og for­fat­nings­ud­vik­ling. En detal­je­grad, der for nog­le læse­re vil vir­ke overvældende.
For­fat­te­ren fører os frem til opløs­nin­gen af det dan­ske rige i 1300 tal­lets begyn­del­se. Den kon­ge­lø­se tid i 1340erne blev ikke enden på kon­ge­ri­get. Det beskri­ves, hvor­dan det lyk­ke­des Val­de­mar den 4, Atter­dag at få gene­tab­le­ret kon­ge­døm­met med hjælp fra tyske forbundsfæller.
For­fat­te­ren frem­fø­rer en ræk­ke argu­men­ter for, at det lyk­ke­des. Kom­bi­na­tion af støt­te fra paven og den tyske kej­ser samt Val­de­mars vil­je og evne til at gen­nem­fø­re gene­tab­le­rin­gen frem­hæ­ves som afgø­ren­de. Inter­es­sant nok næv­ner Fri­is­berg også mulig­he­den for, at en etab­le­ret bevidst­hed om et “dansk kon­ge­ri­ge” blandt stormæn­de­ne og i befolk­nin­gen kan have haft ind­fly­del­se på hold­nin­gen til de uden­land­ske pant­her­rer og i sid­ste instans svæk­ket deres mulig­hed for at fast­hol­de mag­ten i Danmark.
I sin kon­klu­sion anfø­rer Fri­is­berg, at der i den beskrev­ne peri­o­de blev etab­le­ret en poli­tisk admi­ni­stra­tiv kul­tur, der kun­ne dan­ne grund­lag for et effek­tivt sty­re. Svag­he­den ved syste­met var kon­flik­ten mel­lem stormænd og kon­gen, og han slutter
“Den lære, man kun­ne dra­ge af kri­sen for kon­ge­mag­ten og riget, var, at vej­en frem var. at kon­ge og ari­sto­kra­ti fandt hin­an­den i et for­nuf­tigt sam­ar­bej­de. Lyk­ke­des det, vil­le man kun­ne betrag­te den kri­se­fyld­te peri­o­de 1241–1340 som de fød­sels­ve­er, der gik for­ud for føds­len af bar­net: det kon­sti­tu­tio­nel­le monar­ki” (side 359–60)
Mon ikke Claus Fri­is­berg alle­re­de har pla­ner om også at beskri­ve fødslen?
Hjem­mesi­de | Se mere
This aut­hor does not have any more posts.
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Dansk politik
Te impa­ct of French Colo­ni­a­lism on Tunisia
Falsk for­år i Danmark
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer