da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da da da da da da da da da da da de da da da sv da da da nb es da es de da es de da es de en es de sl en en en en en en sv da en da en nb da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Udstil­ling: Sko­len i Gen­for­e­nin­gens lys
Af Espen Espensen 16. september 202016. september 2020
Gen­for­e­nin­gen hav­de mar­kant ind­fly­del­se på ele­ver­nes sko­le­gang både før, under og efter 1920. En ny digi­tal udstil­ling for­tæl­ler, hvor­dan man i klas­se­væ­rel­set sik­re­de dan­nel­sen af tro­fa­ste, fæd­re­land­skær­li­ge bor­ge­re – i kam­pen for natio­nens overlevelse.
”Gen­for­e­nin­gen har haft stor betyd­ning for vores selv­for­stå­el­se og det vrim­ler med spæn­den­de for­tæl­lin­ger. Sko­lens rol­le i åre­ne omkring Gen­for­e­nin­gen er vir­ke­lig vig­tig – men den hører vi ikke så meget om. Det har vi nu for­søgt at råde bod på”.
Histo­ri­ker og pro­fes­sor Ning de Conin­ck-Smith fra pro­jekt­grup­pen Sko­le­hi­sto­rie, som står bag udstillingen
Da Søn­derjyl­land blev gen­for­e­net med Dan­mark i 1920, ske­te det efter næsten seks årti­er med kon­flik­ter og tov­træk­ke­ri­er mel­lem Dan­mark og Preus­sen, det sene­re Tys­kland. På beg­ge sider af græn­sen var klas­se­væ­rel­set en cen­tral spil­ler, når det gjaldt udform­nin­gen af frem­ti­dens bor­ge­re. Og det fokus fort­sat­te op igen­nem 1900-tal­let. En ny digi­tal udstil­ling ser nær­me­re på de ansku­el­se­s­tav­ler lærer­ne præ­sen­te­re­de ele­ver­ne for, den lit­te­ra­tur, der var med til at for­me ele­ver­nes fæd­re­lands­for­stå­el­se og den natio­na­le fæd­re­lands­hi­sto­rie, der skul­le sik­re de kom­men­de gene­ra­tio­ners til­knyt­ning til Dan­mark. Men det var på bekost­ning af dan­ske og tyske min­dre­talskul­tu­rer på beg­ge sider af græn­sen. En frem­gangs­må­de, der sta­dig ses i den dan­ske sko­le i dag.
Efter neder­la­get til Preus­sen i 1864, måt­te man tæn­ke om i Dan­mark. Lan­det var ble­vet min­dre, mere ube­ty­de­ligt, og måske i fare for helt at for­svin­de. Man måt­te se indad. I den digi­ta­le udstil­ling ’Hvor går græn­sen?’ får vi et ind­blik i hvor­dan ansku­el­ses­bil­le­der, lit­te­ra­tur og sprog blev brugt i under­vis­nin­gen, for at give sko­le­e­le­ver­ne en natur­lig til­knyt­ning til deres fæd­re­land og for­be­re­de dem på at del­ta­ge i kam­pen for natio­nens over­le­vel­se. Ansku­el­ses­bil­le­der var illu­stra­tio­ner, der hang i sko­lestu­en og illu­stre­re­de flora, fau­na, histo­rie, reli­gion og andre fag­om­rå­der. I de dan­ske sko­ler foku­se­re­de lærer­ne på at give de kom­men­de gene­ra­tio­ner for­stå­el­se for det dan­ske sprog, ind­sigt i den sær­li­ge dan­ske kul­tur og viden om fæd­re­lands­hi­sto­ri­en, så de kun­ne støt­te op om lan­dets fort­sat­te eksi­stens. De dan­ske ele­ver blev præ­sen­te­ret for ansku­el­ses­bil­le­der af Dan­marks old­tid, de bar­ske vikin­ger, den nor­di­ske myto­lo­gi og Dan­marks histo­rie. Fokus var på de opbyg­ge­li­ge for­tæl­lin­ger om slag, der blev vun­det, fjen­der, der blev ned­kæm­pet og en stærk nation, der altid kla­re­de sig, trods mod­stand. Den sam­me for­tæl­ling fandt sted syd for græn­sen med omvendt fortegn.
Den hef­ti­ge kul­tur­kamp i sko­len ske­te på bekost­ning af de man­ge sko­le­e­le­ver, der enten var en del af det dan­ske min­dre­tal syd for græn­sen eller det tyske min­dre­tal nord for græn­sen. Det var en gam­mel sprog­kon­flikt med rød­der langt til­ba­ge i histo­ri­en. Inden neder­la­get i 1864 tvang den dan­ske stat de tysk­sin­de­de sko­lebørn ind i en dansk sko­le­kul­tur i her­tug­døm­mer­ne. Det var igen­nem børn og unge man skul­le sik­re natio­nens frem­tid og de, der ikke hav­de dan­ske rød­der, søg­te man at påvir­ke og assi­mi­le­re i sam­fun­det. En ikke upro­ble­ma­tisk til­gang, der skab­te kon­flik­ter på kryds og tværs af kul­tu­rer, sprog og fysi­ske græn­ser
Histo­ri­ker og pro­fes­sor Ning de Conin­ck-Smith, fra DPU på Aar­hus Uni­ver­si­tet, sid­der med i pro­jekt­grup­pen Sko­le­hi­sto­rie, som står bag udstil­lin­gen. Hun fin­der emnet yderst rele­vant, ikke mindst i for­bin­del­se med 100-året for Genforeningen:
”Gen­for­e­nin­gen har haft stor betyd­ning for vores selv­for­stå­el­se og det vrim­ler med spæn­den­de for­tæl­lin­ger. Sko­lens rol­le i åre­ne omkring Gen­for­e­nin­gen er vir­ke­lig vig­tig – men den hører vi ikke så meget om. Det har vi nu for­søgt at råde bod på”.
Udstil­lin­gen Hvor går græn­ser­ne? er pro­du­ce­ret af Sko­le­hi­sto­rie i et sam­ar­bej­de med Aar­hus Universitet.
(Tek­sten er en pres­se­med­del­el­se fra Skolehistorie)
Anast­a­sia Chri­sten­sen fra Ros­borg Gym­na­si­um vin­der historiekonkurrencen
Noter #232: For­tæl­lin­ger om Rusland
Noter #231: Antik­ken — Det evi­ge Rom
Vin­de­re af histo­rie­kon­kur­ren­cen 2021
Arkiveret i kassen med Faglige tip
Sam­ar­bej­de med den sven­ske HLF
Tag ele­ver­ne med til livestreams
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer