da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da id nl da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da fr en en da da da da fr da da da da da da da da nb da da da en da da en da da en da en en en en en en sv da en da en sv da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Knud Holch Andersen 10. maj 20181. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Historiebevidsthed/fortidsbrug – teo­ri og empiri
Bogen Historiebevidsthed/fortidsbrug – teo­ri og empi­ri gør op med den for­stå­el­se af histo­rie, der fort­sat dan­ner nor­men inden for det etab­le­re­de histo­ri­e­fag. Men ikke kun det. Den gør der­næst rede for et bre­de­re, mere frugt­bart og inklu­sivt histo­ri­e­be­greb end det histo­ri­e­fag­li­ge. Det sker med afsæt i ny forsk­ning i men­ne­skers histo­ri­e­be­vidst­hed og fortidsbrug. Der­med bli­ver det de nær­væ­ren­de og virk­som­me for­ti­der i et men­ne­ske- og sam­funds­liv, der kom­mer til at stå i centrum.  (for­la­gets omtale)
“Der vil ved­bli­ven­de være tale om et meget omfat­ten­de tids- og resur­se­spild, så læn­ge under­vis­nings­fa­get histo­rie ikke er mere på bøl­ge­læng­de med læg­folks histo­ri­e­in­ter­es­ser end til­fæl­det ofte er i dag (s. 207).” Så skar­pt kan Ber­nard Eric Jen­sen for­mu­le­re sig i sit opgør med den tra­di­tio­nel­le histo­ri­e­fag­lig­hed. Gen­nem årti­er har han i adskil­li­ge publi­ka­tio­ner leve­ret afgø­ren­de bidrag til udvik­ling af dansk histo­ri­e­di­dak­tik med histo­ri­e­be­vidst­hed og histo­ri­e­brug som nøg­le­be­gre­ber. Med historiebevidsthed/fortidsbrug har han sam­men­fat­tet og vide­re­ud­vik­let sin forsk­ning. Han argu­men­te­rer for at ind­fø­re ”et mere frugt­bart og inklu­sivt histo­ri­e­be­greb end det histo­ri­e­fag­li­ge, der fort­sat dan­ner nor­men inden for histo­ri­e­fa­get (s.426).” Og så går han det afgø­ren­de skridt vide­re, at han vil ind­kred­se og begrun­de et alter­na­tivt histo­ri­e­be­greb, som han benæv­ner ”det hand­lings­te­o­re­ti­ske histo­ri­e­be­greb” eller slet og ret ”læg­hi­sto­rie”.
Der vil ved­bli­ven­de være tale om et meget omfat­ten­de tids- og resur­se­spild, så læn­ge under­vis­nings­fa­get histo­rie ikke er mere på bøl­ge­læng­de med læg­folks histo­ri­e­in­ter­es­ser end til­fæl­det ofte er i dag
Historiebevidsthed/fortidsbrug er en impo­ne­ren­de præ­sta­tion. Et lærd værk – i ordets bed­ste for­stand – base­ret på omfat­ten­de stu­di­er i euro­pæ­isk og ame­ri­kansk forsk­ning, der fav­ner fra filo­so­fi og histo­ri­e­te­o­ri til udvik­lings­psy­ko­lo­gi og neu­ro­lo­gi. Alt sam­men under­byg­get af præ­ci­se hen­vis­nin­ger og fyl­di­ge cita­ter. I den for­bin­del­se kan man ikke und­gå at ærg­re sig lidt over, at bogen ikke afslut­tes med en bibli­o­gra­fi, der vil­le give et sam­let over­blik over bogens meget bre­de fun­da­ment. De enkel­te for­sker­nav­ne kan hel­dig­vis søges via regi­stret, men alligevel!
I en ind­le­den­de sta­tus gør Ber­nard Eric Jen­sen opmærk­som på, at under­sø­gel­ser af histo­ri­e­be­vidst­hed og for­tids­brug i de sene­ste årti­er er ble­vet gen­stand for en bety­de­lig dansk forsk­nings­ind­sats. Nu stil­ler han så det grund­læg­gen­de spørgs­mål: kan det­te forsk­nings­felt få føl­ge­virk­nin­ger for vores gene­rel­le opfat­tel­se af historiefaglighed?
Sva­ret på det­te spørgs­mål fal­der i to omgan­ge: en teo­ri­del (s.55–209) og en empi­ri (s.313–406). Vær­ket afslut­tes med et sam­men­fat­ten­de udblik. Helt grund­læg­gen­de er son­drin­gen mel­lem fag­hi­sto­rie, som er ’for­tids­fik­se­ret’ og udø­ves af de pro­fes­sio­nel­le histo­ri­ke­re, og så læg­hi­sto­rie, som er men­ne­skers almin­de­li­ge, prak­ti­ske hver­dags­hi­sto­rie, som bli­ver brugt til navi­ga­tion i nutid og frem­tid. Det er Jen­sens påstand, at læg­hi­sto­ri­en, som fag­hi­sto­ri­ke­re betrag­ter som naiv og sub­jek­tiv, i vir­ke­lig­he­den er den mest betyd­nings­ful­de. Det er den, der er dyna­misk og histo­ri­e­ska­ben­de. Fag­hi­sto­ri­en rum­mer ver­dens­fjer­ne og ret lige­gyl­di­ge øvelser.
I teo­ri­de­len gen­nem­fø­rer for­fat­te­ren omfat­ten­de ana­ly­ser dels af det sub­jekt-per­spek­tiv, han anlæg­ger, dels af den livs­hi­sto­rie, der er en vital del af per­son­lig­heds­dan­nel­sen, og af indi­vi­dets sam­spil med omver­de­nen – dets ’livs­ver­den.’ På det grund­lag for­hol­der han sig til ’empower­ment’ – men­ne­skets mulig­hed for at være selv­for­val­ten­de og magtu­dø­ven­de. Her spil­ler tids­be­gre­bet en afgø­ren­de rol­le. Der son­dres mel­lem kro­no­lo­gisk og cyk­lisk tid, der er uaf­hæn­gig af det enkel­te men­ne­ske, og men­ne­ske­tid, som er den tid indi­vi­det kan for­me og bear­bej­de. Sidst­nævn­te tid er sty­ren­de for læghistorien.
I bogens empi­ri­ske del præ­sen­te­rer Ber­nard Eric Jen­sen en ræk­ke under­sø­gel­ser af histo­risk-soci­a­le pro­ces­ser, der ansku­es i et sub­jekt-per­spek­tiv og demon­stre­rer brug af nye for­mer for kil­de­ma­te­ri­a­le. Det er under­sø­gel­ser af, hvor­dan men­ne­sker er ble­vet histo­ri­e­frem­brag­te, og hvor­dan det histo­ri­e­frem­brag­te for­mer deres histo­ri­e­for­an­dren­de virk­som­hed. De før­ste cases er knyt­tet til nære fami­li­e­re­la­tio­ner og gene­ra­tions­mod­sæt­nin­ger. En case er knyt­tet til ung­doms­op­rø­ret i 1968. Ende­lig er der tre under­sø­gel­ser, knyt­tet til besæt­tel­ses­ti­den: iden­ti­tetspo­li­ti­ske kam­pe og frem­tids­for­vent­nin­ger både før, under og efter befri­el­sen. Her er der tale om væsent­li­ge og meget læse­vær­di­ge bidrag til en ny for­stå­el­se af besæt­tel­ses­ti­den – set med Ber­nard Eric Jen­sens sær­li­ge optik.
Det er på det histo­ri­e­di­dak­ti­ske plan Historiebevidsthed/fortidsbrug vin­der afgø­ren­de nyt land. Det gene­rel­le angreb på fag­hi­sto­ri­ker­ne og deres ’nyt­te­løs­hed’ vir­ker ude af pro­por­tion. Dansk histo­ri­e­forsk­ning er i dag en vidt­strakt arbejds­mark, der for længst har lagt salig Ers­levs for­tids­fik­se­re­de posi­ti­vis­me bag sig. Men når det gæl­der for­mid­ling af den histo­ri­ske viden er der sær­de­les meget at hen­te i Ber­nard Eric Jen­sens tænk­ning. Her kom­mer begre­ber­ne livs­hi­sto­rie og livs­ver­den i høj grad til deres ret. Her er der brug for at tæn­ke ud fra histo­ri­ens sub­jek­ti­ve nær­vær, når en histo­ri­e­for­mid­ling skal til­ret­te­læg­ges – uan­set hvil­ket niveau, den skal fore­gå på.
Ikke mindst i det mul­ti­kul­tu­rel­le Dan­mark, der er under udvik­ling, bli­ver det meget vig­tigt at tage udgangs­punkt i den livs­hi­sto­rie og livs­ver­den, den enkel­te elev brin­ger med sig. Noget andet er så, at det også må være en vital del af sko­lens dan­nel­ses­pro­jekt, at den enkel­te lærer åbner sig for andre livs­ver­de­ner og for fæl­les­ska­bets histo­rie. De kom­men­de års fag­di­dak­ti­ske debat­ter kan hen­te inspira­tion og argu­men­ta­tion i Historiebevidsthed/fortidsbrug.
Ber­nard Eric Jen­sen har med den­ne bog cemen­te­ret sin posi­tion som dansk histo­ri­e­di­dak­tiks ube­strid­te maskinmester.
Fra for­tid til histo­rie. Histo­ri­e­fa­gets iden­ti­tet og meto­der, 2. udgave
Arkiveret i kassen med Historiedidaktik
Thuky­did i ny oversættelse
Grund­loven i euro­pæ­isk perspektiv
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer