de da da da de en en fi da da en da da da da da da sv sv id fi da da de en da de da en de da da sv da da da de da da de da de da en da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da sv da da da da da de da sv da en da sv ja ru pl hy da sv da en da en da da da da da da da da da da da da en da da da en da en da en da da en da da da da it th da da it en da da it en da da it en da da it mr da da
Rigsrevisionens strategi 2018-2022 | Rigsrevisionen
Sådan laver vi større undersøgelser
Rigsrevisionens direktion vedtog i december 2017 Rigsrevisionens strategi for 2018-2022. Strategien indeholder en beskrivelse af vores centrale opgaver, og hvilke områder vi sætter særligt fokus på i perioden 2018-2022. Strategien trådte i kraft den 1. januar 2018.
Læs strategien i sin helhed:
Værdi, mission, løfter og indsatser 2022 uddybes nedenfor.
Rigsrevisionens værdi er grundlaget for vores daglige arbejde. Troværdighed betyder for os, at vi er uafhængige, når vi udfører vores revision og gennemfører undersøgelser, at vi etablerer en åben dialog om revisionsprocessen med de reviderede, og at vores arbejde er af høj kvalitet og relevant for dem, der bruger vores revisionsresultater. Som statens revisor kan vi kun skabe værdi for samfundet, hvis de resultater, vi når frem til, opfattes som troværdige. Hvis der ikke er tillid til vores arbejde, så får det kun lille eller ingen effekt.
For yderligere at understøtte vores troværdighed og for at fastholde en høj kvalitet og styrke tilliden til vores revision af offentlige regnskaber og til vores undersøgelser af anvendelsen af statens penge har Rigsrevisionen udviklet 7 nye standarder for offentlig revision (SOR), som trådte i kraft den 1. januar 2017. Med disse nye standarder, som er baseret på internationale principper, har vi skabt øget gennemsigtighed om, hvad brugerne kan forvente af vores revision, og hvilke krav vi stiller til vores interne kvalitetsstyring.
Rigsrevisionens mission beskriver, hvorfor vi er til, og hvad vi leverer til samfundet. Missionen beskriver Rigsrevisionens kerneopgave, som er at revidere statens regnskaber. Det sker gennem en årlig erklæring om statsregnskabet og en række beretninger. Det betyder, at vi undersøger, om de statslige virksomheders regnskaber er rigtige, dvs. uden væsentlige fejl og mangler, om statens penge bruges til de formål, som Folketinget har besluttet, og om der er taget skyldige økonomiske hensyn i forvaltningen. Denne opgave løser vi dels på grundlag af den årlige revision af statens regnskaber, dels ved at gennemføre større undersøgelser af specifikke politikområder som fx sundhedsvæsenet og store statslige anlægsprojekter.
Rigsrevisionen har en helt unik position i det danske samfund. Vores mandat giver os uindskrænket adgang til alle offentlige informationer og data i forbindelse med udførelsen af vores opgaver. Vi har i kraft af vores mandat ikke kun mulighed for at se på enkelte dele af administrationen. Vi har også adgang til at se på tværs og dermed opnå indsigt i mønstre og sammenhænge, som fortjener særlig opmærksomhed – og som i sidste ende kan blive til gavn for brugerne af vores revisioner: Folketinget, Statsrevisorerne og omverdenen i øvrigt.
Med udgangspunkt i vores mission har vi defineret 3 områder, som vi ønsker at sætte særligt fokus på i perioden 2018-2022. Disse områder udgør vores løfter til samfundet for den kommende strategiperiode. Løfterne udtrykker, hvordan vi udnytter vores mandat i strategiperioden.
Løfterne understøtter vores mission og afspejler samtidig vores ambition om at løse vores kerneopgave på en måde, som skaber mest mulig værdi for brugerne af vores revisioner. Nedenfor kvalificeres og uddybes de 3 løfter.
Løfte 1: Vi reviderer på tværs af ministerområder og på tværs af regioner
Rigsrevisionen har gennem sit mandat en unik mulighed for at revidere på tværs af ministerområder og på tværs af regioner. Denne mulighed skal vi blive endnu bedre til at udnytte. Vi har allerede gode erfaringer med tværgående revisioner, og vi vil i de kommende år gennemføre flere revisionsundersøgelser og udarbejde beretninger af denne type.
Ved at se på tværs af organisatoriske skel sætter vi fokus på områder, hvor der eventuelt er svagheder, når en myndighed skal koordinere og samarbejde med andre myndigheder. Svagheder, der i sidste ende kan blive til ulempe for borgere og virksomheder. De tværgående undersøgelser kan fx være forløbsundersøgelser og benchmarkundersøgelser, som har til formål at skabe læring på tværs af organisatoriske skel. Gennem vores revisioner vil vi skabe et samlet billede af, hvordan forskellige myndigheder håndterer en given opgave, så andre relevante offentlige myndigheder kan lære af eksemplerne på god praksis.
På basis af indsamlede erfaringer fra tværgående revisioner på løn- og it-området har Rigsrevisionen gennem en årrække afholdt gå-hjem-møder for statens virksomheder. Med udgangspunkt i de nye standarder for offentlig revision – som lægger op til større ensartethed i revisionen og dermed mere sammenlignelige resultater – ser vi en mulighed for at generere tværgående viden om udfordringer og god praksis på endnu flere områder.
Løfte 2: Vi tydeliggør konsekvenserne af statens og regionernes indsatser
Rigsrevisionen gennemfører hvert år mange revisioner i staten og i regionerne. Vi vil gerne blive endnu bedre til ikke kun at vurdere forretningsgange, processer og systemer, men også til at tydeliggøre i vores konklusioner, hvilke konsekvenser statens og regionernes forvaltning, aktiviteter og indsatser i sidste ende har for Folketinget, borgerne og virksomhederne. Med dette løfte sætter vi særligt fokus på denne del af vores arbejde.
Vi vil i strategiperioden vise de væsentlige konsekvenser af eventuelle svagheder i forvaltningen. Konsekvenserne af svagheder i forvaltningen er mangeartede, men de kan fx medføre, at en institutions regnskab ikke bliver rigtigt, at der sker indgreb i borgernes og virksomhedernes retssikkerhed, at Folketingets beslutninger ikke gennemføres som vedtaget, eller at statens penge ikke anvendes sparsommeligt, produktivt og effektivt.
Vi vil – så vidt det er muligt og falder inden for rammerne af den enkelte revisionsopgave – opgøre de økonomiske konsekvenser af statens og regionernes indsatser. Herudover vil vi søge at beskrive de ikke-økonomiske konsekvenser for borgere og virksomheder. Det kunne fx være en opgørelse af en stigning i antallet af borgere, som ikke modtager det behandlingstilbud, de har krav på, eller en beskrivelse af de ulemper, som borgere eller virksomheder påføres på grund af manglende brugervenlighed i statens digitale løsninger.
Løfte 3: Vi fokuserer på sparsommelighed, produktivitet og effektivitet i staten og i regionerne
Offentlig revision består af 3 typer revision: finansiel revision, juridisk-kritisk revision og forvaltningsrevision. Forvaltningsrevisionen fokuserer på forvaltningen af statens penge ud fra 3 hensyn: sparsommelighed (har man taget initiativer til at minimere resurseomkostningerne?), produktivitet (har man fået mest muligt ud af de tilgængelige resurser?) og effektivitet (har man nået de tilsigtede resultater?). Forvaltningsrevision udføres både i forbindelse med revisionen af statens regnskaber og i forbindelse med vores større undersøgelser.
Rigsrevisionen udfører forvaltningsrevision i overensstemmelse med standarderne for offentlig revision (SOR). Heri er det fastsat, at den forvaltningsrevision, der udføres i forbindelse med årsrevisionen, fokuserer på, om systemer og processer understøtter en god og effektiv forvaltning, og forvaltningsrevisionen i de større undersøgelser kommer med konklusioner i forhold til sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.
Vores forvaltningsrevision skaber gennemsigtighed for borgerne og samfundet om, hvordan staten og regionerne forvalter samfundets resurser, og revisionen styrker samtidig tilliden til, at de forvaltningsansvarlige sikrer sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. Forvaltningsrevisionerne skal desuden munde ud i konklusioner og anbefalinger, der kan bidrage til at forbedre forvaltningen. Forvaltningsrevision er ikke en ny opgave for Rigsrevisionen – den opgave har vi haft i mange år – men med dette løfte understreger vi, at vi i de næste år vil gennemføre flere forvaltningsrevisioner. Vi vil udarbejde flere forvaltningsrevisionsberetninger, og vi vil øge dækningsgraden af forvaltningsrevisionen i årsrevisionen.
De 4 indsatser for 2022 udspringer alle af, at Rigsrevisionen i 2021 på egen foranledning gennemførte flere målinger af kvaliteten af vores arbejde, vores kommunikation og medarbejdernes tilfredshed. I 2022 ønsker vi at implementere de forslag til forbedringer af vores praksis og processer, som kom ud af målingerne:
I kølvandet på det eksterne peerreview og det interne coldreview er der udarbejdet en detaljeret fælles handlingsplan for implementering af en række justeringer i fx vores kvalitetsstyring, revisionsstøttesystem og beskrivelse af valg af emner for vores større undersøgelser. Langt de fleste ændringer forventer Rigsrevisionen at implementere i løbet af 2022, mens andre på grund af deres kompleksitet strækker sig ind i 2023.
I 2021 målte vi de revideredes tilfredshed med vores tilrettelæggelse af revisionen og vores kommunikation både før, under og efter de enkelte revisioner. Ministeriernes besvarelser af det fremsendte spørgeskema resulterede i mange nyttige bemærkninger og forslag til forbedringer. I løbet af 2022 vil vi implementere en del ændringer i vores processer, der vil imødekomme de revideredes ønsker i forbindelse med vores større undersøgelser, fx forlængelse af høringsperioden.
Indsats 3: APV og trivselsworkshops
I 2021 gennemførte vi en arbejdspladsvurdering (APV) og en række trivselsworkshops. Hovedfokus for handlingsplanen for opfølgning på APV og trivselsworkshops er læring. Rigsrevisionen ønsker at kunne tilbyde medarbejderne en stærk læringskultur som forudsætning for personlig, faglig og organisatorisk udvikling og – ikke mindst – trivsel og fastholdelse. Handlingsplanen for 2022 omfatter en række aktiviteter, som understøtter Rigsrevisionens målsætning om en lærende organisation og inddrager både ledelsen og medarbejderne i teoretiske såvel som praktiske aktiviteter.
Indsats 4: Eksterne faglige evalueringer af større undersøgelser
Rigsrevisionens større undersøgelser bliver hvert år evalueret af et eksternt panel af professorer. Deres evalueringer af den faglige kvalitet omfatter bl.a. følgende: Er beretningens emne og formål klart motiveret og afgrænset? Er det tydeligt, hvorfor de valgte revisionskriterier er egnede til at belyse formålet? Er det tydeligt forklaret, hvorfor den valgte metode er velegnet til at belyse formålet? Evalueringerne i 2021 resulterede i en række specifikke forslag til ændringer, som Rigsrevisionen vil arbejde med i 2022, og som bl.a. omfatter bedre beskrivelser i undersøgelserne af, hvordan vores metodevalg påvirker analyseresultater og vurderinger.
T: 33 92 84 00
Dette website anvender cookies
Vi bruger cookies til at huske dit cookievalg. Enkelte elementer til fx at vise indhold fra sociale medier kan sætte tredjeparts cookies, ligesom funktionalitet til statistik også kan sætte cookies. Vi bestræber os på at sitet virker uden brug af cookies.
Læs mere om cookies
Hvilke cookies ønsker du at benytte?
Tillad valgteTillad kun teknisk nødvendige cookiesTillad alle cookies
Bliver brugt til at lagre din accept af cookies på sitet, så dit valg er gemt, næste gang du besøger siden.
Aflæser skærmstørrelse, så billeder sendes så komprimeret som muligt
Gemmer, hvilke tilvalg af cookies du har valgt, med en tidskode for valget
Gemmer oplysninger om de handlinger på en side med en indlejret video
Gemmer oplysninger om brugen af indlejrede videoer, fx hvornår der klikkes på "Pause" og "Afspil"
Gemmer oplysninger om, hvordan du bruger Vimeo-afspillere
Gemmer og husker oplysninger om de indstillinger, du sætter på en indlejret videoafspiller
Gemmer oplysninger om, hvordan du bruger Vimeo-afspillere