da en da de sv nn de nl nl da fr da da da da da id da fr nl da da da da da da de da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da it en en en da da da nb en de pt cs de en da de de da nl es en ru da da da da da da de sv nn de nl nl da fr da da da da da da en en en en en fi en en en en en en en fi de
På Jord & Hav går vi på opdagelse i råvarernes tilblivelse og lærer landskabet at kende – både kulturlandskabet og naturlandskabet.
Vi undersøger den levende jord, den sprudlende kyst og det dybe hav. Kursisterne skal have hænderne i jorden og lære sæsonerne, vejret og det fysiske arbejde at kende. Vi taler om hvilken udvikling, vi gerne vil bidrage til for jorden og havet og hvordan. Hvad betyder det når vi snakker om bæredygtighed, regenerativt jordbrug, økologi, klimavenlighed, biodiversitet og naturlighed?
Jorden og havet er livsgrundlag for mennesker overalt på kloden. Samtidig beskæftiger færre og færre mennesker sig med det; er i nær kontakt med jorden og havet og har den kundskab der skal til for at fremstille smagfulde og nærende råvarer. Den voksende afstand kommer vi til livs i faget Jord & Hav. Kursisterne får tid og mulighed for at undersøge og udbygge deres forhold til det levende vi omgiver os med, samtidig med at vi træner de grundlæggende kundskaber, der skal til for at kunne leve af og med landet. Vi trækker tråde fra den levende jord og de håndgribelige afgrøder vi har i hænderne til forsyningskæder, værdisætning, livskvalitet og komplicerede globale fødevaresystemer.
Udgangspunktet for undervisningen er vores eget jordbrug og lokale natur, godt suppleret af et tæt samarbejde med den mangfoldighed af fødevareproducenter som finder på Lolland og omegn; for eksempel Den Grønne Verden på Søllested Gods, Øhave, Lammehave Økologi, Frederiksdal Kirsebærvin, Kernegaarden etc. Undervisningen tilrettelægges således, at alle uger har elementer af både praktisk og teoretisk arbejde. På skolegården har vi mulighed for at eksperimentere og følge sæsonernes gang.
Eleverne får ejerskab gennem planlægning, vedligehold og evaluering af arbejdet. Samtidig går vi på opdagelse i den lokale natur og lærer de vilde råvarer at kende. Virksomhedsbesøg giver eleverne mulighed for at deltage i forskellige typer produktion og vi taler med praktikere om deres idealer og den politiske, sociale og praktiske virkelighed, de navigerer i.
Gastronomi tager fat i maden med udgangspunkt i en håndværksmæssig tradition. Kursisterne møder solide madhåndværkere og får lejlighed til at prøve kræfter med klassiske tilberedningsmetoder og teknikker fra brødbagning til slagtning og grovpartering. Gennem den håndværksmæssige tilgang formidles den grundlæggende respekt for grøntsager, fisk og kød og fornemmelse for, hvad der er god kvalitet og for, at råvarer er forskellige.
De gastronomiske håndværk indlejres i en husholdningstilgang til det at lave mad og spise. Vi placerer os både i den lille husholdning, hvor det gælder om at gøre de grønne råvarer smagfulde og undgå madspild, have bevidsthed om sæsonerne og i den store husholdnings klimaregnskab.
Vi arbejder målrettet med bæredygtighed i maden og oversættelse af klassiske retter til et køkken, der både har øje for velsmag og klimahensyn.
Kursisterne får endelig erfaringer med at lave mad til mange. Dels på skolen, dels i form af at levere og formidle mad til større events og festivaler, f.eks. i forbindelse med Madens Folkemøde.
Den mad, du spiser, betyder noget for den verden, du lever i og for hvem du er. I en verden hvor det vi spiser direkte eller indirekte binder os sammen med alle klodens organismer, hvor mad både kan være passion, nydelse eller overlevelse, vil vi stille spørgsmål, der gør os klogere på vores forhold til mad. Dermed bliver vi klogere på os selv og den verden, der omgiver os.
Vi tager udgangspunkt i relationen mellem mad og mennesker. Vi gør op med kultur/natur dualiteten og undersøger sociale fænomener relateret til mad, råvarer, dyrkning, forarbejdning og konsumering.
Vi ser på ligheder og forskelle. På lokale egnsretter. På nationale køkkener.
På globale tendenser. Vi undersøger madkultur ud fra et bredt defineret kulturbegreb, og kigger ind i samfundsvidenskaberne for at forstå, hvad maden siger om os som samfund. For at undersøge, hvor vi vil placere os i den brogede og komplekse madverden. Vi ser på madens politik i både det små og i de store perspektiver – fra markerne og havet der omgiver os, hen over magt og afmagt som forbruger, til globale fødevaresystemer og uligheder.
Vi tilbereder og smager den mad, vi taler om. Vi undersøger sociale aspekter på smag og bruger vores sanser og krop til at få nye perspektiver på smag. Vi tager udgangspunkt i os selv, og vores egne forståelser og erfaringer med mad. Vi diskuterer os frem til lokale svar på globale problemer, og vi ser med håb på, hvad vi selv kan gøre for at skabe en mere retfærdig madverden, og et mere bæredygtigt fødevaresystem. En bid ad gangen.
Mikrobernes & molekylernes kraft
Der er flere bakterieceller i vores tarme end vores egne celler i kroppen. Verdens mikrober vejer mere end alt andet levende på jorden, og molekylerne er de byggesten som mennesker, planter, mad og mikrober er lavet af. Molekylerne er også det, der giver vores mad smag, og det der bliver til os selv, når vi spiser. Vi kan ikke undersøge os selv, vores mad, planter og jordbrug uden også at se på de mikrober og molekyler som det hele består af, og det er denne forunderlige verden, som denne linje dykker ned i.
Undervisningen er baseret på praktisk “hands-on” arbejde, der understøttes med teori, når det er nødvendigt, eller eleverne selv graver sig ned i det. På linjen vil vi designe, eksperimentere, stille spørgsmål og opfinde, mens vi undersøger os selv og andre levende væsener. Undervisningen indeholder tre hovedelementer.
Et skabende praktisk hands-on rum, der konkret relaterer sig til kursisternes hverdag, skolen og samfundet. Her er der er plads til at være nysgerrig og stille spørgsmål til alt, opstille hypoteser, bygge prototyper og forsøg, der skaber noget nyt eller modbeviser hypoteserne. Alt efter ugens tema, kan det være vækstforsøg med planter og fermenteringer til undersøgelse af sociale dynamikker og nye opskrifter.
Et naturvidenskabeligt teoretisk fundament (biologi, kemi og fysik).
Et reflekterende rum, hvor der er tid til at tænke over det man laver og lærer. Hvordan og hvorfor ved vi hvad vi ved? Og hvilke ideer ligger til grund for det? Her inddrages sociologi, videnskabsteori og idehistorie.
På linjen er undervisningsformen baseret på praktiske projekter, også kaldet oplevelseslæring. Hvert tema er organiseret i 1-2 ugers workshops. Undervisningen foregår ikke i et traditionelt klasselokale, men i et studio, hvor man kan etablere forsøg, lave opstillinger og arbejde i små grupper. I kanten er der laboratorieudstyr og værktøj. De mere larmende og svinende maskiner er placeret i små værkstedslokaler, der grænser op til det store fælleslokale. Derudover vil linjen også bruge undervisningskøkkenet i enkelte uger.
Tilmeld dig Lollands Højskoles nyhedsbrev
Vi sender løbende nyhedsbreve ud med informationer om kommende kurser og andre interessante aktiviteter på Lollands Højskole.
We use Mailchimp as our marketing platform. By clicking below to subscribe, you acknowledge that your information will be transferred to Mailchimp for processing.
Learn more about Mailchimp’s privacy practices here.
If you are human, leave this field blank.
Formand Beth Marie Larsen Hagemann
Beth Marie Larsen Hagemann:
+45 20 63 12 40
Copyright 2021 - Lollands Højskole
Skolekreds på Lollands Højskole
Become a part of our community!
Forgot your password? Get help
Request Reset Password Link
A password reset link will be e-mailed to you.