da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da en da da da da da da da da da da da da da nb da da nl de nl da fr sv da de da da fr da da fr da da en da da fr da da nl da da de en nb nb da da en nl da sv da nl da da nl da en en da en en da en en nb en en da en en da da da da da en da da en nb da en de da en de en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Noter #233: Nor­den under Den Kol­de Krig
Af Søren Torbjørn Svendsen, Kristian B. Arentsen, Nikolaj Petersen & Niels Nøddebo Petersen 1. juni 20221. september 2022
Inde­væ­ren­de num­mer har Den Kol­de Krig i Nor­den som tema og er udtænkt i for­bin­del­se med Det Nor­di­ske Histo­ri­e­læ­rer­se­mi­nar 2022, der også har tit­len “Nor­den under Den Kol­de Krig”. Tema­et og ter­men Den Kol­de Krig er iføl­ge nog­le histo­ri­ke­re igen aktu­elt — måske har den aldrig været helt væk. For Nor­den har det også fået ny rele­vans efter Ruslands angreb på Ukrai­ne d. 24. febru­ar. Både i Fin­land og Sve­ri­ge er den sik­ker­heds­po­li­ti­ske situ­a­tion ble­vet et cen­tralt tema og
i skri­ven­de stund tyder meget på at de to lan­de over­ve­jer, at ansø­ge med­lem­skab af NATO, som Dan­mark, Nor­ge og Island har været med­lem af siden orga­ni­sa­tio­nen blev oprettet.
Før­ste del af tema­et har et klas­sisk histo­risk fokus med to artik­ler om Den Kol­de Krig med fokus på Nor­den. Tema­et bli­ver ind­ledt af lek­tor Niels Wium Ole­sen med artik­len “Dan­mark og Den Kol­de Krig. Uden­rigs- og sik­ker­heds­po­li­tik­ken mel­lem stats­ræ­son og vær­dipo­li­tik”. Artik­len foku­se­rer på, hvor­le­des Den Kol­de Krig før­te til en vidt­gå­en­de omlæg­ning af dansk uden­rigs- og sik­ker­heds­po­li­tik fra gene­ra­tio­ners neut­ra­li­tetspo­li­tik til alliancepolitik.
Lek­tor ved Syd­dansk Uni­ver­si­tet Cas­per Syl­vest giver i sin arti­kel “Atom­fryg­tens histo­rie” ind­blik i oprin­del­sen af og udvik­lin­gen i fryg­ten for atom­våb­net og sene­re den civi­le anven­del­se af atom­kraf­ten. En frygt der desvær­re er ble­vet gen­ak­tu­a­li­se­ret af Ruslands angreb på Ukrai­ne og den efter­føl­gen­de eska­la­tion af krigs­re­to­rik­ken mel­lem NATO og Rusland. Der­u­d­over præ­sen­te­res også over­vej­el­ser omkring hvor­dan emnet kan behand­les i undervisningen.
Anden del af tema­et har et mere didak­tisk fokus. I “Rys­sen som den nye dan­sken: Sam­ti­da svenska histo­ri­eläro­böck­ers skil­drin­gar av Sov­je­tu­ni­o­nen och dess befolk­ning” tager lek­tor Anders Per­s­son afsæt i Han­nah Arendts teo­ri om ‘den anden’ når han ana­ly­se­rer 5 for­skel­li­ge nye­re lærebø­gers frem­stil­lin­ger af hvem rus­ser­ne er?, hvor­dan de har age­ret histo­risk? og hvor­dan lærebø­ger­ne bedøm­mer dem fra et nuti­digt perspektiv?
Lek­tor Micha­el Boas Peder­sen argu­men­te­rer i sin arti­kel “Hvor­for er der behov for en lære­bog om Dan­mark under Den Kol­de Krig?”, at når nuti­di­ge pro­ble­mer og kon­flik­ter skal for­kla­res må man ofte ræk­ke til­ba­ge i den kol­de krig efter uddyb­nin­ger og for­kla­rin­ger. Sam­ti­digt dan­ner peri­o­den også fort­sat ram­me for meget lit­te­ra­tur og man­ge film, som fin­der sine histo­ri­er i myter­ne fra den kol­de krig.
Tema­et slut­ter af med en ana­ly­se af den aktu­el­le sik­ker­heds­po­li­ti­ske situ­a­tion i Nor­den ved Seni­o­r­for­sker Mik­kel Run­ge Ole­sen og ph.d‑stipendiat Jakob Lin­net Sch­midt — beg­ge til­knyt­tet Dansk Insti­tut for Inter­na­tio­na­le Stu­di­er (DIIS). I artik­len “Nye vil­kår for nor­disk sik­ker­heds­po­li­tik” ana­ly­se­re de også mulig­he­der­ne for et nor­disk sam­ar­bej­de på det sik­ker­heds­po­li­ti­ske områ­de og bely­ser i den for­bin­del­se hvil­ke mulig­he­der og begræns­nin­ger, der har været for sådan et sam­ar­bej­de tidligere.
Det didak­ti­ske hjør­ne er den­ne gang udvi­det og har 3 spæn­den­de artik­ler med. Line Her­old Net­uka præ­sen­te­rer i “Hvis ikke jeg hav­de haft den, hav­de jeg ikke for­stå­et 60 % af tek­sten” sit fag­di­dak­ti­ske pro­jekt, hvor hun har under­søgt den betyd­ning glo­se­li­ster kan have for ele­ver­nes læs­ning og for­stå­el­se af frem­stil­lings­tek­ster. Eli­ne Bruhn Ski­vild under­sø­ger i artik­len “Over­gan­gen fra grund­sko­len til gym­na­si­et i histo­rie – et fag­di­dak­tisk pro­jekt” hvor­dan man kan arbej­de med aner­ken­del­se af ele­ver­nes fag­li­ge udgangs­punk­ter og ska­be fæl­les for­stå­el­ser blandt dem. Det­te under­sø­ges blandt andet med ind­dra­gel­se af to artik­ler af Loa Bjer­re og Hei­di Eske­lund Knud­sen. Julie Marie Isa­ger har i hen­des spæn­den­de forsk­ning under­søgt, hvor­dan ele­ver for­tol­ker og hånd­te­rer de mundt­li­ge eksa­me­ner i gym­na­si­et. I artik­len ‘Gym­na­sie­e­le­vers for­be­re­del­se i det for­søm­te for­år – hvad er en god eksa­mens­præ­sta­tion i histo­rie?’ viser Isa­ger hvor­dan man gen­nem kva­li­ta­tiv forsk­ning kan for­tol­ke ele­vers navi­ga­tion for at præ­ste­re godt til den mundt­li­ge eksa­men. Forsk­nin­gen viser, at der er behov for at styr­ke for­be­re­del­sen af og under­vis­nin­gen i, hvad en god histo­ri­e­fag­lig præ­sta­tion til eksa­men indebærer.
Redak­tø­rer­ne: Kri­sti­an B. Arent­sen, Niels Nød­de­bo Peter­sen, Niko­laj Peter­sen & Søren Tor­b­jørn
Dan­mark og Den Kol­de Krig. Uden­rigs- og sik­ker­heds­po­li­tik­ken mel­lem stats­ræ­son og vær­dipo­li­tik
af Niels Wium Olesen
Rys­sen som den nye dan­sken: Sam­ti­da svenska histo­ri­eläro­böck­ers skil­drin­gar av Sov­je­tu­ni­o­nen och dess befolk­ning
Hvor­for er der behov for en lære­bog om Dan­mark under Den Kol­de Krig?
af Micha­el Boas Pedersen
af Af Bodil Frand­sen og Thea Højvang Ras­mus­sen (Regan Vest)
Nye vil­kår for nor­disk sik­ker­heds­po­li­tik
af Mik­kel Run­ge Ole­sen og Jakob Lin­net Schmidt
Hvis ikke jeg hav­de haft den, hav­de jeg ikke for­stå­et 60 % af tek­sten
af Eli­ne Bruhn Skivild
Over­gan­gen fra grund­sko­len til gym­na­si­et i histo­rie – et fag­di­dak­tisk pro­jekt
af Histo­ri­e­di­dak­tisk Forsk­nings­net­værk (Niels Nød­de­bo Peter­sen, Chri­sti­an Vol­l­mond og Mor­ten Lassen)
Gym­na­sie­e­le­vers for­be­re­del­se i det for­søm­te for­år – hvad er en god eksa­mens­præ­sta­tion i histo­rie?
af Julie Marie Isager
(Mate­ri­a­le for­be­holdt for­e­nin­gens med­lem­mer — log ind for at se det)
This aut­hor does not have any more posts.
Noter #230: Ud af kriser
Histo­rie som fag i samspil*
Histo­rie i sam­spil med andre fag*
Lad dine ele­ver lave deres egen grundlov
Gra­tis efter­ud­dan­nel­se med din fag­grup­pe (opda­te­ret)
Hjem­mesi­de | Se mere
Hørings­svar til påtænkt revi­sion af læreplaner
Noter #226: Byens historier
Arkiveret i kassen med Noter Tagged Den Kolde Krig, Norden
Hørings­svar til påtænkt revi­sion af læreplaner
Bør­ne­kul­tur i Dan­mark 1945–2020
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer