da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da fy lv en en sv da da da da da da da da da da nb de da de en da de en da de en en de en da en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Axel Moos 20. november 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Håbets Euro­pa i 89 billeder
I den­ne bog ser Lyk­ke Fri­is til­ba­ge på 1989 og gør sta­tus. Bogens til­gang er kalej­dosko­pisk. Den for­sø­ger at ind­fan­ge begi­ven­he­der­ne fra 1989 og dets betyd­ning i 89 bil­le­der, kend­te såvel som ukend­te. Bil­led­ka­val­ka­den er omkran­set af to essays om Euro­pa før og efter 1989. I 2019 er det langt kla­re­re end i 1989, at det også var vores histo­rie – i Vest­eu­ro­pa og der­med Dan­mark – der for­an­dre­de sig. Det er én af bogens cen­tra­le poin­ter, at vi ved at beskæf­ti­ge os med, hvad der rent fak­tisk ske­te i 1989 kan få en bed­re for­stå­el­se af nuti­dens – og frem­ti­dens – Europa.
I den­ne vort mis­mods vin­ter er det en stor trøst at en så kom­pe­tent per­son som Lyk­ke Fri­is ser ud til at mene at der er håb for ver­den og for Euro­pa – ser ud til, for mener hun nu også det?
Bogens hoved­del hand­ler om 1989–90, og det er natur­lig­vis ikke noget til­fæl­de at antal­let af bil­le­der der er valgt, er 89. Bil­le­der­ne er dels de iko­ni­ske, der er kendt man­ge andre ste­der fra, dels nog­le min­dre kend­te, udvalgt – velvalgt — af for­fat­te­ren. Bil­le­der og tekst dan­ner en hel­hed hvor ingen af dele­ne får lov at domi­ne­re – men bil­le­der­ne er trods alt sta­dig kun illu­stra­tio­ner til tek­sten.
Nog­le eksemp­ler: Lech Walesa taler, Rea­gan taler (”tear down this wall”), ungar­ske græn­se­vag­ter klip­per pig­t­råd over, bal­ter­nes men­ne­skekæ­de, ”død­skys­set” (Gor­batjov og Honeck­er), demon­stra­tio­ner i Leipzig, Havel på slots­bal­ko­nen i Prag, Kohl taler på Karl Marx plad­sen i Leipzig. Det siger sig selv at når 89 epi­so­der skal behand­les på 256 sider, og der også skal være plads til lidt ind­led­ning og kon­klu­sion, så er der kun få sider til hver.
Den epi­so­di­ske opbyg­ning kun­ne med­fø­re at sam­men­hæn­gen svæk­kes, men det er nu ikke til­fæl­det, måske for­di den­ne sam­men­hæng sta­dig står klart for de fle­ste læse­re. Og bogen fortje­ner at bli­ve læst, dels af ældre, der har ople­vet de fan­ta­sti­ske år og har godt af at bli­ve min­det om dem, dels af yngre for hvem åre­ne er histo­rie på linje med Før­ste Ver­denskrig og Val­de­mar Sejr. 1989–90 er håbets år som ingen andre.
Men for­fat­te­ren stand­ser ikke her. I et afslut­ten­de kapi­tel behand­les nog­le udvik­lings­linjer frem til i dag, og her svin­der håbet unæg­te­lig: Orban, Trump. Sal­vi­ni, migra­tion, øko­no­misk kri­se, Putin, Kina, hyper­na­tio­na­lis­me osv., der er nok til at tage håbet fra læse­ren igen.
For­fat­te­rens bud­skab, som præ­ci­se­ret i for­la­gets præ­sen­ta­tion, er at ”det libe­ra­le demo­kra­ti ikke er dømt til at sej­re. Læren er sna­re­re, at Euro­pas frem­tid hur­tigt kan ændre sig og i høj grad afhæn­ger af os selv”. Sam­ti­dig gør for­fat­te­ren det også lysen­de klart at meget i 1989 kun­ne være gået helt ander­le­des, og at meget afhang af rene til­fæl­dig­he­der. Svæk­ker det ikke bud­ska­bet lidt?
Bogen er tan­ke­væk­ken­de, men også under­hol­den­de, let­læst og let for­dø­je­lig. Der er ikke nogen sam­men­hæn­gen­de, dybt­gå­en­de ana­ly­se. Man kan fore­stil­le sig hvad for­la­get vil­le sige hvis Lyk­ke Fri­is kom med et for­slag om at skri­ve en sådan bog – hun vil­le givet­vis få at vide at den ikke kun­ne frem­stil­les og sæl­ges med fortje­ne­ste. Dansk er på vej ud af sam­funds­vi­den­ska­ber­ne nu, lige­som det for længst er ude af natur­vi­den­ska­ber­ne.
Så der er ingen over­vej­el­ser om ”vre­den” blandt de sto­re grup­per der agter­ud­sej­les af det sti­gen­de udvik­lings­tem­po og ingen over­vej­el­ser om den sti­gen­de popu­la­ri­tet af de stats­for­mer man kun­ne kal­de ”fol­ke­valgt dik­ta­tur” og ”insti­tu­tio­nelt oligarki”.
Men bogen er afgjort læseværdig.
Falsk for­år i Danmark
Det lil­le land og den sto­re politik
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Begyn­del­sen til enden på oliealderen
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer