da en en fi da id da da da fy en fr da en id da da ca da nb da fr da eo es da da de da en es en da de fr en ru da da da de en de sv nb en en de en nb da en sv en sv da tr da sv sv sv sv sv sv sv da en en da da af da en da da ro da fr en da da nb id en da da af en en da da ro da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en da sv en da da it en oc en en es es en en da da da en fr en en en de da sv da en de da en it da da en en en en en de nb en en en en en en sv de en de da it da en da en de en en en en da en en de da en en de da en da da en da da en it en en en en en en sv da da da en da da sv da da en en da da da nb it da nn da da de da da da da et da da da da da da da da da it da en en en da nb it da en da sv da da it da da da sv da da da da sv da sv de da da da da da da da da da da da da sv da da da sv nl en da da it da en en en da da en da da en it da da da da en en en de da en en en da da en sv da en da en da da it ml en da sv en en en en en de da da de da da da da en da da it en da da da da en en nb en de nb da da da da da en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en nb en de en en en en en en en en en da it da en en en en en en en en en da da en en da it en da de en da da it da da da da da da da da da da da da nn nl en en da en en en da da da hu da en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da sv da da en da da it pt pt en en da da da da en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en sv da en en en en en en da da da sv en da da da it de da de da sv de en da da it da fr id da da en en da da en it et da en en en en en de da da da da en en da it da da en en nb it en en da nb da az da en de da en fr da ml it fr da en de en sv da da da de da da en en da da sv en en en fr et es en de id da da da pt fr sv en en id en da de sv sv da de en da en nl pt da sv sv en sv en en es es en en da da tr da sv de sv en sv en sv en sv en da da da da da da en en fr en en en en en fr en en bg es uk da ja nl fr fr es fr en da da it da da da it en da da da sv fi da fi da en da de da es sv de sv oc da da de sv en da de sv de da ca da da en en pl da de sv da fi en da nn sv sv nb de sv en tr da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en en da da da da da en
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
SOCIALISTISK BIBLIOTEK Progressive Online Library
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
27. januar 1945 blev Auschwitz-lejren befriet. Datoen blev i 2004 Danmarks 'minde- og mærkedag for ofre for Holocaust og andre folkedrab'. Den tyske KZ-lejr, Auschwitz I (hovedlejren), Polen, foto 27. november 2005 af Tulio Bertorini (tbertor1). (CC BY-SA 2.0). Source: Wikimedia Commons.
Socialistisk Biblioteks Tidslinje med links til begivenheder og personer i 1945.
Reaching for Revolution. By Alan Wald (Against te Current, Issue 179, November-December 2015). Review of Howard Brick and Christopher Phelps, Radicals in America:
Te U.S. Left Since te Second World War (Cambridge University Press, 2015, 355 p.). “Radicals in America is a learned volume, unsurpassed for a supreme command of te facts, yet is also a political breakthrough in te battle over memory of te postwar Left.” Se also review by Wade A. Bell Jr. (Socialism and Democracy, Vol.30, No.3, November, 2016) + Andrew Hartman: Beyond te whack-a-mole Left (Jacobin, 10 June 2016).
Koncentrationslejrkomplekset Auschwitz-Birkenau bliver befriet af sovjetiske tropper.
4.-12. februar holdtes Jalta-konferencen mellem Churchill, Roosevelt og Stalin, der delte Europa efter krigen.
Jalta-konferencen (Danmark under besættelsen og befrielsen; udg. af HSB – Historisk Samling fra Besættelsestiden, 2005)
Jalta 1945—how they carved up te globe (Socialist Worker, Issue 2690, 3 February 2020). “Seventy five years ago, a cabal of world leaders crafted a secret plan to divide up Europe. Socialist Worker looks at how workers’ resistance forced their hand.”
Yalta 1945: when Roosevelt, Stalin and Churchill shared out te spoils of World War Two. By Hal Draper (Workers’ Liberty, 19 July, 2013; originally in Labor Action, April 4, 1955). Longer article with7 chapters.
Den jamaicansk sanger, sangskriver og guitarist Bob Marley fødes i Nine Miles, St. Ann, Jamaica. (Dør 11. maj 1981 i Miami, Florida, U.S.).
(“Small Axe”, from te Wailers 1973 “Burnin” album).
(Kilde: All Things Reconsidered. Unity: Bob Marley’s Legacy and te Global Uprising, by Alexander Billet. In: PopMatters, 2 May 2011).
Britiske terrorbombardement af den tyske by Dresden indledes.
Bombing of Dresden in World War II (Wikipedia.org)
Dresden 1945. Af Kresten Søe (Historie-online.dk, den 4. marts 2020). Anmeldelse af Sinclair McKay: Dresden 1945 – Ilden og mørket (Lindhardt & Ringhof, 2020, 464 s.). “… en både rystende og læseværdig bog, som sætter et væsentligt historisk tema til diskussion og udgør den første danske boglige fremstilling om emnet.”
Te bombing of Dresden. By Jon Lamb (Green Left Weekly, Issue 614, February 9, 2005). “Te fire bombing was motivated by one primary goal: as a warning to Russia and te fast advancing Red Army of te armed might of te US and British imperialist war machine.”
Dresden: Don’t apologise – understand. By James Woudhuysen (Spiked, 8 February 2005). “Te debate surrounding te sixtieth anniversary of te firestorming of Dresden shows how sober analysis of history is being distorted by angst about te world today.”
Te barbarity behind te bombing. By Michael Bradley (Socialist Review, Issue 283, March 2004). Review of Frederick Taylor, Dresden (Bloomsbury, 2004, 608 p.). “Te real questions for Taylor are, why was Dresden attacked on such a large scale with te end of te war in sight? And how many really died in te flames?”
Human sacrifice. By Margot Hill (Socialist Review, Issue 183, February, 1995, p.20-21). “… few incidents were more shameful than te bombing of te German city of Dresden”.
Den senere forbundsformand for RBF og ledende medlem af Kommunistisk Forbund, Bent Moos, fødes i Sønderborg.(Dør 9. april 2022 i København, se denne dato for links).
Den danske kommunist Otto Melchior dør af tyfus under dødsmarch bort fra KZ-lejren Stutthof (født 10. juni 1904, se denne)
Grafikkeren og billedhuggeren Käthe Kollwitz dør i Moritzburg, ved Dresden. (Født i Kalingrad, dengang Königsberg, Østpreussen, 8. juli 1867, se denne).
Den italienske fascistdiktator Mussolini ender ophængt i benene på banegården i Milano, henrettet af partisaner.
Te dead body of Benito Mussolini next to his mistress Claretta Petacci and those of other executed fascists, on display in Milan on 29 April 1945, in Piazzale Loreto, te same place that te fascists had displayed te bodies of fifteen Milanese civilians a year earlier after executing them in retaliation for resistance activity. Te bodies, from left to right, are: Nicola Bombacci, Benito Mussolini, Claretta Petacci, Alessandro Pavolini, Achille Starace. Te photograph is by Vincenzo Carrese. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
Te execution of Mussolini as a traitor (YouTube)
Te memory of te defeated. By David Broder (Jacobin, April 28, 2018). “Today marks te anniversary of Benito Mussolini’s execution. But te legacy of his regime continues to linger in Italian politics.”
How te Italian Communists fought te rise of Fascism. By David Broder (Jacobin, January 21, 2021). “Founded 100 years ago today, te Italian Communist Party immediately faced a violent wave of repression, killing hundreds of militants. As policemen, business elites, and even liberal politicians swung behind Benito Mussolini, no party resisted te Fascist threat more than te Communists.”
A Civil War: A History of te Italian Resistance. By David Shonfield (Counterfire, 14 February 2014). Reveiw of Claudio Pavone’s book (Verso, 2013, 744 p.): “Te greatest merit of Claudio Pavone’s monumental work about te resistance and te downfall of fascism is that it rescued te reality of te civil war as well as te words from te fascists.”
Resisting revisionism. By Matthew Cookson (International Socialism, Spring 2010, p.214-15). Review of Tom Behan, Te Italian Resistance: Fascists, Guerrillas and te Allies (Pluto Press, 2009, 320 p.). “Tom Behan’s fine new book … sides unashamedly with te people who bravely resisted Benito Mussolini’s fascist dictatorship … Behan uses first-hand interviews and te written accounts by partisans to illuminate te history.”
Tidslinjen: 19. oktober 1922, om den italienske fascisme.
I Winnipeg, Canada fødes den senere marxistiske økonom og medredaktør 1985-2021 af årbogen Socialist Register, Leo Panitch. (Dør i Toronto, 9. december 2020, se denne dato for links).
4. maj om aftenen kl. 20.36 fra BBC i London oplæses “Befrielsesbudskabet”, meddelelsen om tyske troppers overgivelse i bl.a. Danmark. Befrielsesaften med lys i vinduerne.
Emnelisten: Besættelsen 1940-1945, især afsnittet: Begivenheder 1940-45. Emneliste med artikler om Besættelselsestiden’s vigtigste begivenheder og datoer, 9. april 1940 – 5. maj 1945, og lidt om eftertiden.
4. maj-initiativet, Vesterbro (site)
Det illegale månedsblad Land og Folk udkommer som Folkets Dagblad (fra 10. maj som Land og Folk), organ for Danmarks Kommunistiske Parti, med et oplag i det første år på ca. 50.000 ekspl., redaktør til 1955, Børge Houmann (født 26.3.1902).
Dagbladets sidste nummer 28. december 1990 (se også denne dato).
Det illegale ‘Land og Folk’.
Land og Folk – Et illegalt blads historie (Historisk Samling fra Besættelsestiden; online på Internet Archive)
Land og Folk – Maj 1943. Faksimili.
Land og Folk – stamtræ (Avisdigitalisering, blog)
Kampen for blad og parti: en analyse af Land og Folks betydning for DKP i 1980erne (pdf). Af Lars Hostrup Hansen (Speciale ved Historiestudiet, Aalborg Universitet, september 2008, 89 sider)
Partihuset i Dronningens Tværgade i København under den 17. partikongres i 1952. Billedteksten i Land og Folk lød: ”Under hele kongressen har Land og Folks hus været festligt smykket med faner og flag med en stor transparent med parolen: Fred – Frihed – Socialisme.Arbejdermuseet og ABA).
Træk af DKPs presse gennem 60 år. “Fremstillet af en gruppe … aktive skrivende og tekniske medarbejdere” (1980, XI sider + 30 bl. med forsidekopier med dansk/tysk/engelsk og russisk tekst, eget tryk, stort format). Artikel af Alfred Jensen med bogens titel (11 sider)
100 år siden første nummer af Arbejderbladet udkom. Af Birthe Sørensen (Arbejderen.dk, 19. maj 2021).
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Arbejderhistorisk bladliste 1835 – 1940: Arbejderbladet
Personlisten: Børge Houmann, 1902-1994 (chefredaktør for Land og Folk 1945-1955).
Tidslinjen 15. juli 1951 om Frank Aaen (redaktør 1986-1989).
Tidslinjen: 9. november 1919, om DKP, Danmarks Kommunistiske Partis historie mv.
Land & Folks sidste nummer, 28. december 1990.
Det illegale blad Information stiftes som dagbladet Information
Tyskland kapitulerer betingelsesløst kl. 2.41.
Nazi-rigets sidste dage. Af Alfred Lang (Modkraft.dk/Kontradoxa, 23. marts 2005). Se ajourført udgave: For 70 år siden – nazirigets undergang (Autonom Infoservice, 2. maj 2015). Med tillæg: ‘Hvem var hvem i nazisternes hierarki?’
German Instrument of Surrender (Wikipedia.org)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 20. november 1945, om krigsforbryderdomstolen i Nürnberg.
Rigspolitichefens Efterretningsafdeling (REA) oprettes (afløser SIPO fra 1939). I 1951 reorganiseres de danske efterretningstjenester: den militære efterretningstjeneste omdøbes til Forsvarets Efterretningsektion (FE), og REA tager navneændring til Politiets Efterretningstjeneste (PET).
Politiets Efterretningstjeneste (PET). Af Albert Jensen (Leksikon.org). Længere artikel.
Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) (Leksikon.org)
PET-kommissionens beretning. Af Johnny Laursen mfl. (Justitsministeriet, 2009, 16 bind). Se bøgerne på sitet Petkommissionen.dk, hvor alle bindene er online som pdf-filer + med navne- og sagsregister. Sitet er p.t. dødt, se i stedet bøgerne online på Internet Archive.
Politiets Efterretningstjeneste – Kommunistiske aktiviteter 1918-1931 (Kilderne.dk). “Arkivserien består af to æsker, hvoraf den ene findes i indskannet form. Den består af politirapporter fra møde, afhøringer mm.”
Tema: Hvem vogter vogterne? (Fred.dk, 1999)
Interview med Preben Wilhjelm (Faklen, nr.12, juli 1999)
De hemmelige tjenester: PET og FE gennem 40 år (pdf). Af Erik Jensen (Demos Nyhedsbrev, nr. 49/50/51, 1998, 92 s.)
PET: Demokratiets beskytter – eller fjende? Af Poul Erik Kristensen (Socialistisk Revy, nr. 3, april 1998)
Johnny Laursen mfl.: PET-kommissionens beretning (Justitsministeriet, 2009, 16 bind). Se bøgerne på sitet Petkommissionen.dk, hvor alle bindene er online som pdf-filer + med navne- og sagsregister. Sitet er p.t. dødt, se i stedet bøgerne online på Internet Archive. Også online på Jm.schultzboghandel.dk/Internet Archive.
Rasmus Mariager, Regin Schmidt og Morten Heiberg: PET: Den hemmelige historie om Politiets Efterretningstjeneste fra den kolde krig til krigen mod terror (Gyldendal, 2009, 336 s.)
Gammel antikommunisme på nye flasker. Af Chris Holmsted Larsen (Arbejderen, 18. marts 2010)
PET og den kolde krig. Af Preben Etwil (Modkraft.dk, 9. februar 2010)
Vingeskudt PET-debat på Gyldendal. Af Mads Bruun Pedersen (Modkraft.dk, 28. januar 2010)
Helge Scheuer Nielsen: PET og Wamberg-udvalget (Eget forlag, 2009, 33 s.)
De overvågede tager ordet (Frydenlund, 2009, 126 s.). Se anmeldelse af Preben Etwil: PET-kommission som hvidvaskningscentral (Modkraft.dk, 22. februar 2010)
Hans Davidsen-Nielsen: Spionernes krig: historien om Forsvarets Efterretningstjeneste (Politiken, 2008, 310 sider). Se anmeldelse af Peer Henrik Hansen (Historie-online.dk)
Hans Davidsen-Nielsen: En højere sags tjeneste: PET under den kolde krig (Politiken, 2006, 400 s.). Se anmeldelse af Martin Jensen (Historie-online.dk)
Preben Wilhjelm: Demokratiets vogtere: 50 års bestræbelser på kontrol med efterretningstjenesten (Centrum, 1999, 332 s.)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 24. juni 2009, om PET-kommissionens beretning, med debat og kritik.
Tidslinjen: 31. januar 2006, om Center for Koldkrigsforskning og Bent Jensen.
Tidslinjen: 30. juni 2005, om DIIS-udredningen Danmark under den kolde krig.
Tidslinjen: 7. november 1944, om Arbejderbevægelsens Informations-Central (AIC).
Tidslinjen: 20. april 2010, om “Dragsdahl-sagen”.
Linkboxen: Bent Jensens kolde krig (2014)
Fejringen i Algier af det tyske nederlag fører til selvstændighedskrav og fransk massakre på befolkningen over flere dage og viser at Frankrig ønsker at beholde kolonierne. Massakren i Serif ses som åbningen af den algierske uafhængighedskamp.
Sétif massacre (Wikipedia.org). Med link til den længere franske artikel.
Case Study: Setif and Guelma (May 1945) (Online Encyclopedia of Mass Violence)
Te tragedy that paved te way for Algerian independence. By Abed Charef (Rosa Luxemburg Stiftung, 5 June 2022). “On 8 May 1945, French massacres in northeastern Algeria radicalized an entire generation.”
Algeria – te war didn’t end in 1945 (Socialist Worker, Issue 1950, 5 May 2005). “Te defeat of Hitler’s Nazis raised hopes of liberation for Algeria, writes Ian Birchall, but these hopes were to be brutally suppressed.”
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 1. november 1954, om starten på den algierske uafhængighedskrig.
Den tyske forfatter og filminstruktør Rainer Werner Fassbinder fødes i Bad Wörishofen, Bayern. (Dør 10. juni 1982 i München).
Rainer Werner Fassbinder and Hanna Schygulla at te Venice Film Festival of 1980. Photo: Gorup de Besanez. (CC BY-SA 4.0). Source: Wikimedia Commons.
Fassbinder, Rainer Werner. Af Christian Braad Thomsen (Leksikon.org)
Rainer Werner Fassbinder. Af Christian Braad Thomsen (Denstoredanske)
Rainer Werner Fassbinder (Wikipedia.dk). Med link til større på engelsk og tysk.
Værtshusbøllen, der blev til verdens smukkeste mand. Af Christian Monggaard (Information.dk, 17. april 2015). Interview med Christian Braad Thomsen om hans film: Fassbinder – at elske uden at kræve.
Fassbinder and te Red Army Faction. By Meagan Day (Jacobin, August 2, 2021). “As his fellow West German radicals began to embrace violence in te 1970s, legendary filmmaker Rainer Werner Fassbinder decided to celebrate another path for emancipation: class struggle in te workplace.”
R.W. Fassbinder at 70: te German filmmaker’s life on display in Berlin. By Hiram Lee (World Socialist Web Site, 23 July 2015). “A serious appraisal of Fassbinder’s work on te occasion of his seventieth birthday would have been most welcome. Unfortunately, te exhibition in Berlin and Hendel’s documentary do not by and large rise to that level.”
Werner Fassbinder and te art of political melodrama (Socialist Worker, UK, Issue 2083, 12 January 2008). “Owen Hatherley looks back at te work of te left wing film director.”
I Fassbinders spejl: En analyse af Rainer Werner Fassbnders produktion for film, teater, radio og tv. Af Chr. Braad Thomsen (Fremads Fokusbøger, 1975, 297 sider). Filmografi, side 290-
Fassbinder – to love without demands (Facebook). Om Chr. Braad Thomsens interviewfilm.
Restored version of Fassbinder’s working class drama: Eight Hours Don’t Make a Day showing in US. By David Walsh and Joanne Laurier (World Socialist Web Site, 9 April 2018). “Whatever te limitations of this attempt at a working class drama and whatever genuine disappointment it generates, te nearly eight-hour series makes significant viewing for anyone serious about postwar cultural developments and problems.”
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 12. oktober 1980, om filmen Berlin Alexanderplatz.
Dødsstraffen genføres – med tilbagevirkende kraf, ifgl. Lov Nr. 259 af 1. Juni 1945 om Tillæg til Borgerlig Straffelov angaaende Forræderi og anden landsskadelig Virksomhed.
Retsopgørets love – straffelovstillægget 1945 til 1946 (Danmarkshistorien.dk)
Demokratiforkæmperen og partilederen Aung San Suu Kyi fødes i Rangoon (Burma), Nobels Fredspris 14. oktober 1991. Siden 1989 har militærregimet i Myanmar (Burma) reelt sat hende i husarrest,  13. november 2010 løsladt. 2012 indtrådte hun i parlamentet, og fra 2016 regeringsleder.
Aung San Suu Kyi (Wikipedia.org)
Aung San Suu Kyi (Nobelprize.org). Biography: Te Nobel Peace prize 1991.
Index: Burma (International Viewpoint)
Topics: Burma (World Socialist Web Site)
Te meaning of Burma’s elections. By Giles Ji Ungpakorn (SocialistWorker.org, April 10, 2012)
Burma: Land of fear. A special report by John Pilger (JohnPilger.com, 1996, 51 min.). “An undercover investigation of slave labour in Burma.”
Enhedsforhandlingerne starter mellem Danmarks Kommunistiske Parti (DKP) og Socialdemokratiet. Efter 4. forhandlingsmøde 9. august 1945 ophører de.
Ved folketingsvalget 30. oktober får DKP 18 mandater og Socialdemokraterne taber 18.
Enhed i Arbejderbevægelsen: Kilder til belysning af forhandlingerne mellem Danmarks Kommunistiske Parti og Socialdemokratiet 1945. Af Mogens Nielsen (Fremad i samarbejde med Selskabet til forskning i arbejderbevægelsens historie, 1973, 44 s.; A4-format, online på Slideshare) (Af arbejderbevægelsens historie). Med undervisningsspørgsmål.
Mogens Nielsen: Socialdemokratiet og enheden i arbejderbevægelsen 1943-45 (Institut for Samtidshistories Skriftrække I. Akademisk Forlag, 1978, 201 s.). Anmeldelse af Hans Erik Avlund Frandsen (Historisk Tidsskrift, bind 13, række 6, 1979, s.307-310).
DKP. Af Morten Thing  (Leksikon.org). Afsnittet: 1945-47 Efterkrigstid (scroll ned)
Ved luftvåbenets base i Alamogordo i New Mexico, USA, foretages den første (vellykkede) testsprængning af atombombe.
Trinity (nuclear test) (Wikipedia.org)
Bohr, Heisenberg og atombomben. Af Stig Dall (Ingeniøren, 15.2.2002)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 6. august 1945, nedenfor.
Amerikanerne smider kl. 8:16 en atombombe over Hiroshima i Japan (og 9. august over Nagasaki). Japan overgiver sig. (se også 2. september 1945, nedenfor).
Hiroshima (Denstoredanske). Kort intro.
Atombomberne over Hiroshima og Nagasaki (Wikipedia.dk). Plus større artikel på engelsk (Wikipedia.org)
Hiroshima atombomben satte gang i krigsmodstanden. Af Jens Riis Bojsen (Socialistisk Arbejderavis, nr.380, 6. august 2020). “Atombomberne over Hiroshima og Nagasaki den 6. og 9. august 1945 – for 75 år siden – er en af de mest afgørende begivenheder i menneskehedens historie.”
Atombomber over Japan var skyld i færre kræfttilfælde og misdannelser end frygtet. Af Anne Lise Stranden (Videnskab.dk, 3. september 2016). “Forskerne har i flere årtier fulgt de overlevende efter atombomberne, der hærgede Hiroshima og Nagasaki.”
Det er en myte, at atombomberne var nødvendige for at stoppe Anden Verdenskrig. Af Lasse Karner (Information.dk, 6. august 2020). “I en verden, der er blevet mere ustabil og ledet af politikere med mere autoritære træk, er det afgørende at forstå, hvad der førte til atombomberne over Japan, mener den japanskfødte amerikanske historieprofessor Tsuyoshi Hasegawa.”
Derfor kastede USA atombomben. Af Jens Klüver (Socialistisk Arbejderavis, nr.118 , august 1995; genoptrykt i nr.345, 1. juni 2015; online på Internet Archive). “For 50 år siden kastede USA verdens første atombombe over Hiroshima og indledte dermed atomalderen og frygten for en alt-udslettende atomkrig.”
Atomic bombings of Hiroshima and Nagasaki (Wikipedia.org)
Hiroshima: was it necessary? Website by Doug Long (Doug-long.com). Incl. articles & documents on te Hiroshima debate.
Hiroshima and te morality of victors. By Kenan Malik (Pandaemonium, August 11, 2020). “Te decision 75 years ago to use atomic bombs was fuelled not by strategy but by sheer inhumanity.” With many links.
75 years since te atomic bombing of Hiroshima and Nagasaki. By Bill van Auken (World Socialist Web Site, 6 August 2020). “Today marks te 75th anniversary of one of te most terrible war crimes ever carried out by imperialism against a defenseless civilian population, te atomic bombing of Hiroshima.”
Atomic bombings of Japan were a crime against humanity. By Rupen Savoulian (Links: International Journal of Socialist Renewal, August 9, 2015). “Hiroshima – an act of terror masked as a mercy killing.”
Te nuclear bomb took capitalist logic to its obscene conclusion. By Simon Basketter (Socialist Worker, Issue 2465, 4 August 2015). “… there was no need.”
70 years after Hiroshima and Nagasaki (International Communist Current, July 29, 2015). “Capitalist barbarism has no limits! As if te hundreds of thousands of deaths of Hiroshima and Nagasaki wasn’t just a foretaste of what decadent capitalism is capable of producing …”
Te real reason America used nuclear weapons against Japan: It was not to end te war or save lives. By Washington’s Blog/Global Research, CA (Films For Action, November 2, 2012). Blog with many quotation on te subject.
Te winning weapon? Rethinking nuclear weapons in light of Hiroshima. By Ward Wilson (International Security, Vol.31, No.4, Spring 2007, p.162–179). “This article reexamines te widely held presumption that nuclear weapons played a decisive role in winning te war in te Pacific.”
Te decision to bomb Hiroshima. By Gar Alperovitz (CounterPunch, August 5, 2011). “… increasing numbers of historians now recognize te United States did not need to use te atomic bomb to end te war against Japan in 1945.”
G.A.’s´1995 book Te Decision to Use te Atomic Bomb remains one of te definitive accounts of te actions and motivations of te US in te last, tragic chapter of WWII.
65 years since te bombing of Hiroshima. By Tom Eley (World Socialist Web Site, 7 August 2010). “Te US bombings of Hiroshima and Nagasaki stand among te most savage acts of violence against a civilian population ever committed.”
Te ‘Doomsday Clock’ is still ticking (A World to Win, 2009). “Peter Arkell reviews a new book about te development of te first bomb [Andrew J. Rotter, Hiroshima: te World’s Bomb, Oxford University Press, 2009].
Racing towards te abyss]: te U.S. atomic bombing of Japan. By David Cromwell (Media Alerts, 15 January 2008). “But what about te conventional argument that te two atomic bombs dropped on Japan did, nonetheless, bring about te end of te war? This essay examines critically that view.”
Hiroshima: te ‘White Man’s Bomb’ revisited (Spiked, 6 August 2007). “On te 62nd anniversary of Hiroshima, read Mick Hume’s essay on how te dropping of te A-bomb was te final act of a bitter race war in te Pacific.”
Sixty years since te Hiroshima and Nagasaki bombings. By Joseph Kishore
(World Socialist Web Site, August 6-8, 2005). “… in subsequent years much evidence emerged demonstrating that not only were te estimated casualty figures from an invasion highly exaggerated, but that te war could have been quickly ended even without an invasion.”
“Hiroshima was no longer a city” (International Socialist Review, Issue 13, August-September 2000). “Fifty-five years ago in August, te U.S. dropped atomic bombs on te Japanese cities of Hiroshima and Nagasaki. Here Mikki Smith looks at how President Harry S. Truman reached his deadly decision.”
Te obliteration of Hiroshima. By Stephen R. Shalom (New Politics, August 3, 2020/New Politics, No.21, Summer 1996, p.153-175). “Te review essay below, originally published in 1996, provides a critique of te decision to drop an atomic bomb on te Japanese city of Hiroshima during World War II. Though there has been much additional historical evidence made available since te essay was written, its discussion of te moral and political issues remains relevant today.“
Te Bomb and Civilization, by Bertrand Russell: 18. august 1945
Russell-Einstein-manifestet: 9. juli 1955
On Marxists Internet Archive:
Te Bombing of Hiroshima and Nagasaki. By James P. Cannon (Militant, September 22, 1945)
Postscript: Hiroshima. By Wilfred Burchett (Democracy with a Tommygun. Wadley & Ginn, London 1946)
Te Scientists and te Atom Bomb (Fourth International, March 1946, Vol.7 No.3, p.69-70). Review of te Month.
Hiroshima Re-visited. By Brian Pearce (Te Newsletter, 3 October 1959)
Zigzag – Te Communist Party and te Bomb. By Raymond Challinor (International Socialism, No.3, Winter 1960/61, p.6–11)
NATO, te Bomb and Socialism. By Peter Sedgwick (Universities & Left Review, No.7, Autumn 1959, p.7-13)
George Orwell udgiver romanen Animal Farm / dansk 1947: Kammerat Napoleon.
‘Animal Farm’: What Orwell really meant (Te New York Review of Books, Vol.60, No.12, July 11, 2013). Excerpt from a letter from George Orwell to Dwight Macdonald, written in December 1946.
Orwell’s Animal Farm and Nineteen Eighty-Four: Critiques of Stalinism ‘from te left’? By Alex Miller (Links: International Journal of Socialist Renewal, April 2008). “… a re-reading of George Orwell’s two most famous novels. Both have acquired te status of textbooks, and are routinely used in schools to demonstrate to children te inherent dangers of social revolution. It is time for a reappraisal.”
Not all farmers were bad… By John Newsinger (International Socialism, Issue 119, Summer 2008). Review of Daniel J Leab, Orwell subverted: Te CIA and te filming of Animal Farm. See also about te 1954 CIA-financed animated production at Wikipedia.org, and te film online at Louis Proyect’s site: Animal Farm, with commentaries by Proyect.
George Orwell: Imagining te totalitarians. By Chris Hickey (Solidarity, 3/34, 10 July 2003). “Written in te form of a fable, Animal Farm is a satirical demolition of te 1940s’ Soviet Union.”
Animal Farm: a new version on US television. By Andy Reiss (World Socialist Web Site, 12 November 1999). “Orwell’s book is a skilful metaphor about te degeneration of te Soviet Union which accords in many respects to Trotsky’s analysis.”
Animal Farm revisited. By John Molyneux (International Socialism, Issue 44, Autumn 1989, p.99-112). “Two serious historical misrepresentations: 1: that Animal Farm and Orwell’s work as a whole can be rescued from te right wing and in some sense claimed for te socialist tradition is quite a popular one; 2: te years immediately following te revolution and in particular te civil war of 1918 to 1921.”
Animal Farm, 1984 and socialist revolution. Chapter Two in Paul O’Flinn: Them and us in literature (London, Pluto Press, 1975). “… te problem that remains with Animal Farm is that it’s a fable and can therefore be directed at any revolution.”
YouTube.com 2:00:05 our, cartoon 1954, animated film by Halas and Batchelor.
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Personlisten Venstrefløjens George Orwell
Senere stifter og leder af britiske Kampagne mod Atomvåben, Bertrand Russell, publicerer den første kendte protest mod atomvåben: “Te Bomb and Civilization” i Te Glasgow Forward,
Te Bomb and Civilization (Te Bertrand Russell Research Centre; McMaster University).
Den socialdemokratiske kongres vedtager programmet ‘Fremtidens Danmark’ (som for størstedelens vedkommende var skrevet af den unge socialdemokrat Jens Otto Krag).
Kilder: “Fremtidens Danmark” – Socialdemokratiets valgprogram 1945 (Danmarkshistorien.dk).
Jens Otto Krag og »Fremtidens Danmark« (pdf). Af Niels Wium Olesen (Historie/Jyske Samlinger, 19:1, 1991, s.46-72). “[Der redegøres] for udarbejdelsen af programmet, og der betones Jens Otto Krags betydning for at dreje arbejdet væk fra et socialistisk til et keynesiansk sigte.”..”..”programmets status som en milepæl ..er tydelig, idet ideen om den statslige indflydelse på de økonomiske liv var fostret ..”
Fremtidens Danmark: en analyse af Socialdemokratiets efterkrigsprogram, dets tilblivelse, indhold og formål (pdf). Af Aage Hoffmann (Årbog for arbejderbevægelsens historie, nr.23,  1993, s.245-281). “Jeg vil forsøge at finde frem til, hvilke hensigter Socialdemokratiet havde med ‘Fremtidens Danmark’.”
Fremtidens Danmark – tilbage på plads (pdf). Af Niels Wium Olesen (Arbejderhistorie, nr.1, 1995, s.35-50). “På baggrund af en analyse … i Årbog for arbejderhistorie 1993 diskuteres programmets historie og karakter.”
Fremtidens Danmark er blevet flyttet en smule (pdf). Af Aage Hoffmann (Arbejderhistorie, nr.1, 1996, s.65-67). “Jeg skal i første omgang forsøge at besvare nogle af de vigtige kritikpunkter, Wium Olesen anlægger …”
Keynes og Fremtidens Danmark (pdf) (Arbejderhistorie, nr.2, 2000, s.89-90). SFAH afholdt 5. april et miniseminar om ‘Fremtidens Danmark’ og Keynes’ med Nils Bredsdorff og Niels Wium Olesen. Referat af diskussionen ved Carsten Frimand.
Fremtidens Danmark, socialdemokraterne og keynesianismen – en doktrinhistorisk undersøgelse. Af Nils Bredsdorff. 2. udvidede udgave. (Skriftserie fra Roskilde Universitetsbibliotek, nr. 35, 2000, 95 sider). Kap. 6 (s.79-91) var indlæg ved seminar om ‘Fremtidens Danmark’. “Ikke blot er Fremtidens Danmark ikke keynesiansk og den socialdemokratiske forståelse af den statslige økonomiske politik ikke båret af nogen type indsigt i Keynes i perioden 1944-46.”
Jens Otto Krag og Keynes (pdf). Af Niels Wium Olesen (Arbejderhistorie, nr.1, 2001, s.28-60). “I 1944 skrev Jens Otto Krag en begejstret aviskronik om Keynes, der kaster nyt lys på spørgsmålet om Keynes-inspirationen i Socialdemokratiets efterkrigsprogram.”
Socialistiske økonomer og Keynes (pdf). Af Lars Andersen (Arbejderhistorie, nr.2, 2002, s.48-65). “I denne artikel stilles der spørgsmålstegn ved den opfattelse, at en række yngre danske socialistiske økonomer i 1930’erne og 1940’-erne tilegnede sig John Maynard Keynes’ økonomiske teorier.”
Fremtidens Danmark og Keynesianismen (pdf). Af Balder Asmussen (Arbejderhistorie, nr.2, 2003, s.61-66). “I dette debatindlæg imødegås påstandene om, at Fremtidens Danmark ikke var under indflydelse af Keynes.”
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Linkboxen: John M. Keynes og keynesianismen
Med den japanske regerings underskrivelse af kapitulationsdokumenterne om bord på US-slagskibet “Missouri” slutter Anden Verdenskrig.
Vietnams uafhængighed erklæres af Ho Chi Minh, leder af den provisoriske vietnamesiske regering (nu Vietnams nationaldag). Kommunisterne “renser ud” i venstreoppositionen (trotskisterne). 21. september starter Vietnamkrigen mod de franske og britiske tropper i Vietnam.
Vietnams uafhængighed 2. september 1945 (Dansk Vietnamesisk Forening; online på Internet Archive)
Vo Nguyen Giap (left), together with Vietminh forces in te forests near Kao Bak Lang, 1944. Photo: ukendt. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
War in Vietnam (1945–46) + August Revolution (Wikipedia.org)
Seventy-five years since te Stalinist murder of Vietnamese Trotskyist leader Ta Thu Thau. By Patrick Martin (World Socialist Web Site, 28 September 2020). “Te leader of a Trotskyist group in Saigon, which had a sizeable following in te working class, was executed on te orders of te leadership of te Vietnamese Communist Party.”
Te first step on Vietnam’s long walk to freedom. By Ian Birchall (Jacobin, September 2, 2020). “Seventy-five years ago today, Vietnam launched a bid for national freedom with its Declaration of Independence. Te French colonial regime answered with brutal repression, kick-starting thirty years of destructive conflict.”
Te forgotten massacre of te Vietnamese Trotskyists (Solidarity, 3/79, 1 September 2005). “Te example of Vietnam shows why we must remain critical of even te most successful nationalist movements.”
Te anti-colonial movement in Vietnam. By Loren Goldner (New Politics, No.23, Summer 1997). Review of Ngo Van, Vietnam 1920-1945, Revolution et contre-revolution sous la domination coloniale (Paris, L’insomniaqe, 1995)
Vietnamese Trotskyism. Chapter in: Robert J. Alexander’s International Trotskyism, 1929-1985, a documented analysis of te movement (Duke University Press, 1991; online at Marxists Internet Archive))
Vietnam Subject Page: Studies in te organization and politics of Trotskyism in Vietnam (Marxists Internet Archive)
Theme: Vietnam: Worker’s revolution and national independence (Revolutionary History, Vol.3, No.2, Autumn 1990, s.8-43). See here:
Te Fourth International in Vietnam: Why study it, and what to read, by Simon Pirani.
A ‘Moscow Trial’ in Ho Chi Minh’s guerilla movement, by Ngo Van Xuyet.
Some stages of te revolution in te South of Vietnam (1947)
Vietnam & Trotskyism. By Simon Pirani (Communist League, 1987; online at Marxists Internet Archive). “Te book is based on material published in a seven part series in Workers Press, 1986-1987.”
Vietnam 1945: Te derailed revolution. By Jim Hensman (In Defence of Marxism, 16 September 1986)
On te nature of te Vietnamese Communist Party. By George Johnson and Fred Feldman (International Socialist Review, Vol.35, No.4, July-August 1973, p.4-9 + 63-90; online at Ozleft). See debate:
Te Vietnamese revolution and te role of te party, by Pierre Rousset (November 1973)
Vietnam, Stalinism, and te postwar socialist revolutions, by George Johnson and Fred Feldman (February 1974)
Stalinism and Trotskyism in Vietnam. By John Sharpe (A Spartacist Pamphlet, 1973; online at Marxists Internet Archive)
Stalinism versus revolutionary socialism in Vietnam. By Richard Stephenson [i.e. Al Richardson] (What Next!, No.15, 1999). “This article was first published in 1972 in te Chartist pamphlet Vietnam: Stalinism v. Revolutionary Socialism, and has been edited slightly.”
Te new Stalinists and te myth of Ho (pdf). By Julius Jacobson and Laurie Landy (New Politics, Vol.7, No.4, September 1968, p.25-29). “With te death of Ho Chi Minh this affection for totalitarian heroes reached appallingheights.” På dansk: Nystalinisterne og Ho Chi Minh (Information, 24.-25. januar 1970)
Origins and aims of te Viet Cong (pdf). By Gail Kelley (New Politics, Vol.5, No.1, January 1966, p.5-16)
Three letters from Ho Chi Minh (Marxists Internet Archive). Sent from China to te Vietnamese CP in 1939 with attacks on Vietnamese Trotskyists.
In te Crossfire: Adventures of a Vietnamese Revolutionary. By Ngo Van (AK Press, 2010). See contents + chapters online at Bureau of Public Secrets
Reviews of this book:
Te fate of Vietnam’s first revolution. By Simon Pirani (Against te Current, Issue 154, September-October 2011)
Sky without light: A Vietnamese tragedy. By Manfred McDowell (New Politics, No.51, Summer 2011)
Memoir of a Vietnamese Trotskyist. By Dao X. Tran (International Socialist Review, Issue 76, March–April 2011)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 19. maj 1890, om Ho Chi Minh.
Tidlinjen: 31. januar 1968, om TET-offensiven
Tidslinjen: 30. april 1975, om Saigons fald og USAs tilbagetrækning.
Senere præsident i Brasilien og medstifter af Arbejderpartiet (PT) Luiz Inácio Lula da Silva (Lula) fødes i delstaten Pernambuco. Præsident 2003-2010.
Silva, Luiz Inácio «Lula» da (Leksikon.org, 15.9.2018)
Luiz Inácio Lula da Silva (Wikipedia.org)
Workers’ Party (Brazil) (Wikipedia.org)
Free Lula (site). In English, French, German, Portuguese and Spanish. See te biography (1945-2013).
Et lysglimt på Brasiliens ikke så blå himmel. Af João Machado og Tárzia Medeiros (Socialistisk Information, 29. marts 2021). “Uanset dommer Fachins motiver var det fra et juridisk synspunkt korrekt at omstøde dommen over Lula. Afgørelsen vil få enorme politiske konsekvenser.”
Lula er tilbage – og han kan redde Brasilien fra Bolsonaro. Af Benjamin Fogel (Socialistisk Information, 19. marts 2021). “Efter retskendelsen om, at tidligere præsident Lula da Silva er berettiget til at opstille til næste års valg, er Brasiliens herskende klasse gået i panik. Men for arbejdere, der kæmper med økonomiske problemer og Covid19-pandemien, betyder Lulas tilbagekomst, at der omsider er håb om forandringer.”
Lula løsladt – enden på begyndelsen? Af Lars Bohn (Solidaritet.dk, 13. november 2019). “I fredags blev Brasiliens tidligere præsident Luis Ignacio da Silva (‘Lula’) løsladt fra fængslet, og landets højesteret rejser desuden tvivl om forløbet i den sag, Lula er dømt i. Et vigtigt slag er vundet, selvom kampen for Brasiliens demokrati ikke er overstået endnu.”
Hemmelige dokumenter afdækker kuppet i Brasilien. Af Lars Bohn (Solidaritet.dk, 22. juni 2019). “Nye oplysninger fra Te Intercept dokumenterer, hvad der længe har været en offentlig hemmelighed: det brasilianske magtskifte bygger på et regulært kup fra landets højrefløj.”
Why Brazilian workers love Lula. By Andre Pagliarini (Jacobin, July 9, 2021). “Lula rose from humble origins to become a leftist icon, exuding working-class authenticity and successfully bringing working people into te country’s political life. And his story isn’t over: he could soon return to power.”
Lula comes home. By Andre Pagliarini (Jacobin, November 9, 2019). “Lula’s release will not change te course of Brazilian politics by itself. But te leftist leader has already said his time in prison further radicalized him — and that can only bode well for te popular movement resisting Bolsonaro’s reactionary politics.
Te meaning of Lula’s imprisonment. By Felipe Demier (Jacobin, 6 April 2018). “Te soft coup now underway in Brazil shows just how quickly capitalists can turn against democracy.”
Te Lula Question. By Sabrina Fernandes (Jacobin, January 26, 2018). “As Lula’s judicial saga moves into a new stage, te Brazilian left faces more questions than ever.”
From Lula to Dilma. By Michael Löwy (International Viewpoint, Issue 445, February 2012). “Te victory of Lula in te elections of 2002 provoked an immense hope of change among te poor and te oppressed in Brazil. However, five years later te balance sheet was globally negative …”
Introduction: Lula’s legacy in Brazil + Dilma as Lula’s successor: Te first 100 days, by Emir Sader + Te Lula government’s foreign policy: An interview with Emir Sader (NACLA Report on te Americas, Vol.44, Issue 2, March/April 2011)
Lula’s Brazil. By Perry Anderson (London Review of Books, Vol.33, No.7, 31 March 2011). “By any criterion, Luiz Inácio da Silva is te most successful politician of his time.”
Where to with Lula in his second term? From political corruption to legalization of narcotics. By Norman Madarasz (State of Nature, Spring 2007; online at Internet Archive)
Brazil after four years of Lula. By João Machado & José Corrèa Leite (Against Te Current, Issue 127, March-April 2007)
Brazil under Lula: An MR survey (Monthly Review, Vol.58, No.9, February 2007)
Lula in te labyrinth. By Francisco de Oliveira (New Left Review, Issue 42, November-December 2006)
Lula and te continuity of Neoliberalism in Brazil: strategic choice, economic imperative orpolitical schizophrenia? (pdf). By Lecio Morais and Alfredo Saad-Filho (Historical Materialism, Vol.13, No.1, 2005, p.3-32; online at Internet Archive)
Te left and crisis of te Lula government. By Paulo Trinidade, Rui Polly and Sergio Dominguez (International Socialism, Issue 108, Autumn 2005)
Taking Lula’s measure. By Emir Sader (New Left Review, Issue 33, May-June 2005)
Lula, te IMF, and te Left. By Tom Lewis (International Socialist Review, Issue 39, January-February 2005)
Lula: Te World Bank’s president. By Keith Harvey (League for te Fifth International, 30/04/2004)
Brazil’s hope in te balance. By Michael Löwy (Against te Current, Issue 106, September-October 2003)
Te long march of Brazil’s Labor Party. By Michael Lowy (Logos, Vol.2, No.2, Spring 2003)
Brazil in te eye of te storm. By Mike Gonzalez (Socialist Review, Issue 98, Spring 2003)
Brazil under Lula. By Basilio Abramo (Estrategia Internacional, No.19, January 2003)
New dawn or false start in Brazil? Te political economy of Lula’s election (pdf). By Alfredo Saad-Filho (Historical Materialism, Vol.11, No.1, 2003; online at Academia.edu)
What change will Lula bring? By Tom Lewis (International Socialist Review, Issue 26, November–December 2002)
Brazil: Te struggle against neoliberalism. By Tom Lewis (International Socialist Review, Issue 18, June-July 2001)
Democracy and te organization of class struggle in Brazil. By Huw Beynon and Jorge Ramalho (Socialist Register, 2001, p.219-237)
Brasiliens arbetarparti & socialismen (pdf). Av Michael Löwy (Fjärde Internationalen, nr 4, 1991; online på Marxistarkiv.se)
Year Zero 1989: two Trotskyisms and te workers’ movement in Brazil. By John Rose (International Socialism, Issue 172, Autumn 2021, p.161-190). “Yet, in 1989, Brazil saw a marshalling of te forces of resistance and “unprecedented levels of direct worker engagement”. Much of te action was organised through Brazil’s rank and file-focused trade union federation, te Unified Workers’ Centre, whose formation took place in te 1980s.”
How te New York Review of Books gets Perry Anderson and Brazil wrong. By John Trumpbour (Jacobin, June 21, 2020). “Te New York Review of Books has dismissed Perry Anderson’s study of Brazil [Brazil Apart: 1964-2019, Verso, 2019, 240 p.] as a product of stodgy, doctrinaire leftism. But it’s their own reviewer, Larry Rohter, who lets dogma get in te way of facts.”
Learning from disaster: Te Workers’ Party and te left in Brazil (Marxist Left Review, Issue 18, Winter 2019). “Mick Armstrong critically assesses te experience of te Workers’ Party, concluding that a far more independent approach was required by revolutionaries who participated.”
Te long Brazilian crisis: a forum. Edited and introduced by Juan Grigera and Jeffery R. Webber (Historical Materialism, January 2019). “With this symposium, Historical materialism historically and theoretically situates te current Brazilian conjuncture and contributes to te debate within te left on te international impact of these events, inviting further reflection on te moment of danger opening up before us.”
Brazil: Neoliberalism versus Democracy. By Orlando Hill (Counterfire, April 5, 2018). Review of Alfredo Saad-Filho and Lecio Morais’ book (Pluto Press, 2018, 237 p.): “Saad-Filho and Morais use this Marxist understanding of history to gain an insight into Brazil’s political transition from dictatorship to democracy, and te economic transition from an import-substituting industrialisation policy (ISI) to neoliberalism.”
Crisis in Brazil. By Perry Anderson (London Review of Books, Vol.38, No.8, 21 April 2016). “Dilma Rousseff’s … Workers’ Party, which had long enjoyed by far te highest level of approval in Brazil, became te most unpopular party in te country.” Svensk udgave: Kris i Brasilien (pdf) (Marxistarkiv.se, 1. maj 2016)
Brasiliens nye præsident: ‘Vi må bryde tavshedens mure omkring de blytunge år’ (Autonom Infoservice, 27. april 2011)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 28. oktober 2018, om præsidentvalget i Brasilien, som vindes af højrekandidaten Jair Bolsonaro.
Tidslinjen: 1. juni 2013, om folkeligt oprør i Brasilien.
Morten Thing under Bogforum 2015 i København. Foto: Mogens Engelund. (CC BY-SA 3.0). Kilde: Wikimedia Commons.
Venstrefløjsforskeren Morten Thing fødes.
Kommunismens kultur : DKP og de intellektuelle 1918-1960. Af Morten Thing (Tiderne Skrifter, 1993, 2 bind). Doktordisputats.
Se på Socialistisk Bibliotek:
FN-pagten underskrives af verdenskrigens sejrende stormagter mfl. og dagen blir officiel FN-dag.
Forenede Nationer (Wikipedia.dk). Og længere engelsksproget artikel (Wikipedia.org).
UN City Copenhagen (site).
FN: Et værktøj for imperialismen. Af Daniel Morley (Revolution, 9. maj 2016).
Te United Nations and te politics of imperialism. By Duncan Blackie (International Socialism, Issue 63, Summer 1994).
Retssagerne mod tyske ledere for krigsforbrydelser starter i Nürnberg, og sætter standard for krigsforbrydelser.
Nuremberg Trials: looking down on te defendants’ dock. Ca. 1945-46. Office of te U.S. Chief of Counsel for te Prosecution of Axis Criminality, Photographs relating to Major Nurenburg Trials, compiled 1945 – 1946, NWDNS-238-NT-592. Photo: Ray D’Addario. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
Retsopgøret (Te Danish Center for Holocaust and Genocide Studies; Holocaust uddannelse)
Nürnbergprocessen (Wikipedia.dk) + Nuremberg Trials (Wikipedia.org)
Te International Military Tribunal for Germany: Te Nuremberg Trials Collection (Te Avalon Project)
Te Nuremberg Trials 1945-48 (Famous Trials by Dough Lindner; UMKC School of Law)
Seventy years since te Nuremberg Trials. By Verena Nees (World Socialist Web Site, 3 December 2015)
Forty years since te Frankfurt Auschwitz trial. By Sybille Fuchs (World Socialist Web Site, 2004): Part 1: A belated inquiry (27 April) + Part 2: Te accused: henchmen acting under orders (28 April) + Part 3: Juridical cover-up of Nazi crimes (29 April)
Maskerne falder i Nürnberg. Af Helge Knudsen og Henrik V. Ringsted (Gyldendal, 1946, 268 sider).
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 16. oktober 1946, om henrettelserne i Nürnberg.
Women’s International Democratic Federation, (WIDF)/Kvindernes Demokratiske Verdensforbund stiftes på kongres i Paris. Dansk medlem: Danmarks Demokratiske Kvindeforbund, DDF.
Danmarks Demokratiske Kvindeforbund, DDF (Leksikon.org).
Olsen, Agnete (Dansk Kvindebiografisk Leksikon).
Første nummer af te tidsskriftet Bulletin of te Atomic Scientists udkommer, “to educate citizens about global security issues”.
Bulletin for te Atomic Scientists
Den amerikanske forfatter Theodore Dreiser dør i Hollywood, Californien, USA. (Født Terre Haute, Indiana, 27. august 1871, se denne).
Tilbage til den samlede oversigt over år på Tidslinjen
'The Bomb and Civilization'
Aung San Suu Kyi
Danmarks Kommunistiske Parti (DKP)
Luiz Inácio Lula da Silva
Politiets Efterretnings Tjeneste (PET)
Sétif and Guelma massacre
Women’s International Democratic Federation (WIDF)
Hvis dette er et menneske
Socialistisk Bibliotek igen åben
For lidt over et år siden besluttede vi at lukke sitet ned, for at gennemgå vores billeder, da vi havde fået gebyrer for at benytte copyrightede billeder.
Nu er vi klar til at åbne igen.
Der er stadig emnelister, der ikke er gennemgået og derfor er de stadig lukket ned. Klik på interne links til disse sider vil derfor udløse en fejl 404 skærm.
Se mere om vores billedpolitik
Vigtige Årstal på Tidslinjen
Før vor tid / B.C.E.
Link til alle år på Tidslinjen
Socialistisk Bibliotek - 23. marts 2021 0
Guide til samtlige årstal i Tidslinjen med direkte link
Socialistisk Bibliotek - 23. september 2022 0
Navneregister for alle personer, organisationer og begivenheder - på hele Tidslinjen, personlister og de øvrige linksamlinger.
Nyt 12. december 2019
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Mest sete År den seneste uge
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1700-1799 3. december 2020
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 1700-1799 22. februar 2022
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 23. september 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022
Socialistisk Bibliotek er et politisk venstrefløjsbibliotek, der laver Emnelister, Personlister og en Tidslinje, ligesom vi også indskanner ældre politiske artikler.
Te Socialist Library in Copenhagen is left wing library making Link Collections, a Timeline, and we are scanning older political articles (so far only in Danish).
See more in Om /About.
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
AlleAnarkisme / AnarchismAntikapitalistiske bevægelse / Anti-capitalist movementArbejderbevægelse / Labour movementBorgerrettighedsbevægelseDatoer / DatesEU / European UnionFascismeHistorie / HistoryKlima & Miljø / Climate & EnvironmentKolonialismeKønspolitik / GenderKrig / WarMarxisme / MarxismNaturvidenskab / ScienceØkonomi / EconomyOprør / RebellionRacismeSolidaritetStrejkerTerrorVenstrefløj
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
AlleAfrika / AfricaAsien / AsiaDanmark / DenmarkEuropaFinlandFrankrig / FranceIrlandItalienKina / ChinaLatinamerika / Latin AmericaMellemøsten / Middle EastØstrigPalæstina / IsraelPolenRusland / RussiaSpanien / SpainStorbritannien / Great BritainTyskland / GermanyUSA / United States of AmericaVenezuela
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
AlleFilmFoto / PhotoKirkegårdeKultur / CultureMusik / MusicReligion
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
AlleTidslinje: 2000-Tidslinje: 1900-1999Tidslinje: 1800-1899Tidslinje: 1700-1799Tidslinje: 1600-1699Tidslinje: 1500-1599Tidslinje: 0-1499Tidslinje: Før vor tid / B.C.E.
© Te Theme is developed by Socialistisk Bibliotek via Newspaper WordPress Theme by TagDiv. © 2022
Mærkedage 11. august 2022
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?