da da eo en da da da sv da da da da da da nl da da da da de sv da da da nl sv da da hbs_lat nl sv da da da nl sv da da da en en en da en da en en en en da da da da da en da da da da da da da da da da da
Her kan du søge i alle UNESCO Samlingernes omkring 4.000 genstande fra hele verden. Start din søgning ved for eksempel at indtaste en genstandstype, du gerne vil finde, i ’genstandsnavn’ eller ’fuldtekstsøgning’. Med de blå bokse til højre kan du derefter filtrere din søgning i forhold til bestemte emner, indsamlingslande og samlinger. Du kan også gå på opdagelse i de blå bokse uden at have valgt en bestemt genstandstype (i venstre side).
Viser 1 - 4 af 4
Sortér efter Genstandsnummer (med samlingsforkortelse)GenstandsnummerGenstandsnavnDato ændret
Knoglespil i æske: Spå om fremtiden (shagai)
Emneord: Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag, Fest eller ritual, Leg eller fritid, Dyrehold, Natur (uforarbejdede skaller mv.)
Uddrag: Dette krus (a) med underlag (b) og tydningsskema (c) bruges til at spå med, særligt om vinteren og ved festlige lejligheder. Ved at kaste de fire fåreankelknogler i kruset (d,e,f,g) kan man se, hvordan ens fremtid bliver. Ankelknoglernes fire sider symboliserer henholdsvis hest, får, ged og kamel. Afhængig af hvilken kombination, man får, vil de sige noget forskelligt om ens fremtid. Hest: flad ryg, på højkant. Kamel: fordybet ryg, på højkant. Får: opadbuet ryg, liggende. Ged: fordybet ryg, liggende. Ved hjælp af tydningsskeamet (c), finder man ud af, hvad forskellige kombinationer betyder: hvilken spådom der er dig givet. I lånermappens afsnit 6  finder du en spilleinstruktion og billedillustration af knoglens fire symboler lige til at kopiere og dele ud til eleverne....
Knoglespil i æske: Knips en knogle (shagai shiljüülekh)
Emneord: Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag, Fest eller ritual, Leg eller fritid, Natur (uforarbejdede skaller mv.), Dyrehold
Uddrag: Denne æske med 40 fåreankelknogler (uden numre) udgør et knipsespil, som primært spilles af børn. Det opbevares i familiekisten. Spillet spilles således: En spiller tager alle knoglerne i hænderne og kaster dem på gulvet. Herefter vælger en anden spiller en ankelknogle, som han/hun knipser til med henblik på at ramme en anden knogle. Den knogle, man knipser til, skal vise samme symbol, som den man forsøger at ramme. De skal begge være enten hest, får, ged eller kamel.  Symbolerne er: Hest: flad ryg, på højkant. Kamel: fordybet ryg, på højkant. Får: opadbuet ryg, liggende. Ged: fordybet ryg, liggende. Rammer man, så vinder man den knogle, som man har ramt, og den føjes til ens bunke. Herefter vælger man enten den samme knogle eller en ny at knipse til. Man får lov til at fortsætte, indtil man rammer forbi eller rammer en forkert brik, dvs. en som ikke har samme symbolværdi. Så overdrages turen til næste spiller. Spillet vindes af den, der har flest knogler i sin bunke, når alle knogler er blevet ramt. I lånermappens afsnit 6  finder du en spilleinstruktion og billedillustration af knoglens fire symboler lige til at kopiere og dele ud til eleverne....
Emneord: Fest eller ritual, Dyrehold, Fødevarer
Uddrag: Arol er slik, som mongolerne spiser om sommeren og til festlige lejligheder. Det er lavet af fåremælk, som er tørret i solen. Arol bruges også som offergave til ånderne, da det betragtes som 'ren' mad (læs om hvid mad og rød mad i samlingsteksten). Produkter lavet af mælk er 'hvid mad' og det er renere og finere end kødprodukter: 'rød mad'. Man må aldrig spise det mad, som en gang er givet til ånderne, og derfor finder man tit arol ofringer i landskabet, hvor ånderne siges at bo....
Emneord: Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner), Penge, frimærker og andre værdimålere, Religion og magiske genstande, Leg eller fritid, Billeder, foto, plancher, plakater, tegninger, Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer), Køkkenting og redskaber til madfremstilling, Øvrige redskaber, Dyrehold, Rejse og transport, Beklædning og stof
Uddrag: OBS. MODELLEN HÅNDTERES FORSIGTIGT Model af ger (størrelsesforhold 1:22) med umiddelbare omgivelser. Geren er navnet på det filttelt, som mongolerne traditionelt har boet i. Ger betyder bolig. Geren bruges stadig i dag, både blandt de nomadiske hyrder på sletten, i baghaven i byerne og i de store teltbyer, der ligger i en ring rundt om hovedstaden Ulan Bator. Modellen er lavet, så den afspejler en mere eller mindre tidsløs ger (indenfor det 20. århundrede), som man med få tilrettelser kan gøre nutidig. Ved blot at tilføje fjernsynet, solpanelerne og parabolantennen kan I tidssætte geren i nutiden (Mo.121g-i). Modellen viser en ger om sommeren. På taget ligger oste til tørre. De kan laves i flotte osteforme eller som her blot skåret ud. Fortøjringspælen kan også være flot udskåret og tilspidset. Lige udenfor geren ser vi også en læderpose af hesteskind med hoppemælk i. Den kan placeres lige indenfor døren til venstre eller som her ude. Vægge og tag er lavet af filt. Nogle gange er filten dækket med et lærred. Som forberedelse til store fester kan man godt finde på at købe en ny kridhvid lærredsdug, for at det tager sig pænere ud. Hvid symboliserer renhed. Nogle vælger at tapetsere væggene indvendigt. Det er især de mere fastboende, der gør det.  Taget kan løftes af. Bemærk den lodrette streg og røde dørmarkering for, hvordan taget sættes rigtig på igen. Af hensyn til at kunne løfte taget af er snorene til regnhatten ved gerhjulet ikke ført længere ned. Normalt ville de være fæstnet i jorden eller nederst på ydervæggen. Når modellens tag løftes af, kan man se møbleringen af geren og også bemærke den gennemgående indretning i gerer med døren mod syd, de to bærende stolper i centrum (kaldet far mod vest og mor mod øst), og gerens fine plads med familiekiste og husalter mod nord. De malede møbler bruges ofte af middelklassen, hvor trækvaliteten ikke er i top, og hvor maling og lak skjuler en middelmådig trækvalitet. I rigere hjem finder man gerne umalede møbler med mange lag lak, så man kan se træets fine kvalitet.Lidt om hvad I finder i geren:Familiekisten Familiekisten placeres altid i gerens nordlige ende, modsat døren, ofte med et husalter ovenpå. Denne kiste rummer alle familiens vigtigste genstande, der akkumulerer held (hisig). Familiekisten er også det, der forbinder alle familiens medlemmer med hinanden og med familiens hushold (dyr): man ilægger genstande fra hvert eneste familiemedlem (f.eks. hårtotter), skindstykker fra dyrene og særlige arvestykker fra afdøde. Nu om dage ser man også nogen gange, at fjernsynet bliver placeret ovenpå familiekisten.  Skab og kommode Skabet, der står i gerens østlige side (kvindesiden), indeholder kvindens tøj og ejendele. Kommoden, der står i geren vestlige side (mandesiden), indeholder mandens tøj og ejendele. Tidligere var det kister i stedet for skab og kommode. Det vigtige er ikke møblets udformning, men dets placering i geren: på mandesiden er mandens genstande, på kvindesiden er kvindens genstande.  Husalteret I geren er der ofte et lille alter inderst i geren, i den nordlige ende, ovenpå familiekisten. På alteret kan stå forskellige ting, der opfattes som hellige: Buddhafigurer, figurer af heste, kameler eller okser, og i nyere tid familieportrætter eller portrætter af Djengis Khan. Også moderne huse har et husalter som dette. Alteret og området omkring det, hvor familiens vigtigste ejendele opbevares, kaldes hoimor.Den fine stue Området mellem ildstedet og alteret er den fine stue. Her opholder familien sig, og her modtages gæster. Det er også herfra mad og te serveres til både gæster og familien selv. Familien opholder sig som regel i den østlige side, og gæster modtages i den vestlige side. Man bruger ikke betegnelserne venstre og højre.Ildstedet Ildstedet er centrum i geren og er både praktisk og spirituelt vigtigt. Ilden er symbol på frugtbarhed og familiens lykke. Det er uhøfligt at sidde med fødderne strakt mod ildstedet, fordi fødderne er den nederste og mest urene del på kroppen. Man bør heller ikke smide affald i ilden, for ilden er ren og levende. Under bålet ligger tre sten, hvor ildens ånder holder til. I dag udgøres ildstedet ofte af en jernovn med skorsten, der holder på varmen og leder røgen bedre ud af geren.Gæsten En gæst vil altid blive modtaget i gerens vestlige side. Som regel vil familiens mandlige overhoved sidde med en mandlig gæst her. Derfor kaldes denne del af geren også den mandlige del. Gæster kan overnatte i denne del af geren - på en seng eller på filttæpper. Er der ingen gæster, kan manden i geren overnatte her, mens resten af familien overnatter i den modsatte side.  Hoppemælk Airag, gæret hoppemælk, er en delikatesse i Mongoliet. Det er møjsommeligt arbejde fra hoppen malkes, til vinen kan drikkes. Mælken opbevares i en beholder af skind, som rystes med jævne mellemrum for at fremme gæringsprocessen. Derfor står airag-beholderen ofte i gæstens side, så en høflig gæst kan give beholderen et par hundrede skub. Han kan så få serveret af den færdige airagSaddel Nederst i geren, i sydenden, opbevares de ting, der bruges udenfor, til arbejdet med dyrene. Sadlen er en af de vigtigste ejendele. Den tages med ind i geren for at beskytte den, ofte sammen med reb og andet, som skal opbevares sikkert og skal være nemt at komme til. I dag opbevares den slags ting også ofte i en mindre arbejds-ger ved siden af familiens ger.Familien Familiens område er gerens østlige side, og familien opholder sig især i den øvre ende, nær det hellige hoimor område ved alteret. Familiens kvinder og piger tilbereder mad og forarbejder tøj og tæpper, som også opbevares i denne del af geren. Geren kan huse op til tre generationer: de to forældre, børn og somme tider bedsteforældre. Om muligt flytter børnene videre, når de er omkring 20 år. Pigerne giftes ind i en anden familie, og hvis familien har dyr nok, får drengene en del af flokken og etablerer sig med den.Sengen Traditionelt har man i en ger sovet på tæpper på gulvet, og det er der fortsat mange, der gør. Men nu om dage er det meget almindeligt at have en seng eller flere i geren. Især i den socialistiske periode blev senge indført, fordi det virkede mere moderne og civiliseret. Med lastbiler til at flytte ejendele, frem for kameler og okser, blev det muligt at have flere og større møbler. Børn sover hos deres forældre til de er 4-5 år gamle.Køkkenet Familiens køkkenudstyr opbevares i den nedre, sydøstlige del af geren. Mad opbevares så langt fra indgangen som muligt, mens gryder, tønder og andet køkkentøj opbevares tættere ved indgangen, i den del der opfattes som den mindst rene. Man taler i Mongoliet om ’den hvide mad’ og ’den røde mad’, hvor den hvide mad er mælkeprodukter, som er den vigtigste mad om sommeren, og kød er den røde mad. Kød inddeles desuden i ’varmt’ - som hest - og ’koldt’ - som får - ud fra typen af fedt på dyret. Mange undlader dog at spise for meget kød, for dyrene er en vigtig ressource.Indgangen Indgangen til geren vender altid mod syd. Det er den urene ende af geren. Døren åbner altid udad. Man siger, at det dårlige på den måde kommer med ud, når døren åbnes. Når en gæst kommer til geren, banker han ikke på døren, for ’det er noget dyr gør’. Han råber, om der er nogen. Han vil stille sine våben udenfor, knappe sine dell op, men beholde sin hat på, med mindre han vil overnatte. Det bringer uheld at træde på dørtrinnet, når man går ind, og hvis det sker, skal man gøre det om. Om sommeren står gerdøren ofte åben for at få lys og frisk luft ind. Døren kan fungere som et solur. Når solen skinner ind ad døren, er det højlys dag og tid til at gå ud.  Hvordan bringes germodellen yderligere i spil? I lånermappens afsnit 6 har vi udformet et konkret oplæg til læring: 'Brug modellen og lær om geren'. Der finder du også henvisninger til de billed-, tekst- og filmmaterialer, der kan være relevante for dig, når du arbejder med ger-modellen....
Samling : Vælg en eller flere (eller-søgning)
(-) Remove Mongoliet filter Mongoliet
Bahrain (1) Apply Bahrain filter
Ghana (1) Apply Ghana filter
Indsamlingsland : Vælg et eller flere (eller-søgning)
(-) Remove Bahrain filter Bahrain
(-) Remove Danmark filter Danmark
(-) Remove Ghana filter Ghana
(-) Remove Kuwait filter Kuwait
(-) Remove Mongoliet filter Mongoliet
(-) Remove Thailand filter Thailand
Emneord: Vælg en emnegruppe eller indsnævr ved at vælge flere (og-søgning)
(-) Remove Dyrehold filter Dyrehold
Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag (2) Apply Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag filter
Penge, frimærker og andre værdimålere (1) Apply Penge, frimærker og andre værdimålere filter
Billeder, foto, plancher, plakater, tegninger (1) Apply Billeder, foto, plancher, plakater, tegninger filter
Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer) (1) Apply Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer) filter
Religion og magiske genstande (1) Apply Religion og magiske genstande filter
Fest eller ritual (3) Apply Fest eller ritual filter
Leg eller fritid (3) Apply Leg eller fritid filter
Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner) (1) Apply Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner) filter
Fødevarer (1) Apply Fødevarer filter
Køkkenting og redskaber til madfremstilling (1) Apply Køkkenting og redskaber til madfremstilling filter
Øvrige redskaber (1) Apply Øvrige redskaber filter
Natur (uforarbejdede skaller mv.) (2) Apply Natur (uforarbejdede skaller mv.) filter
Beklædning og stof (1) Apply Beklædning og stof filter
Rejse og transport (1) Apply Rejse og transport filter
UNESCO Samlingerne  - Moesgaard Museum, Moesgård Allé 15, 8270 Højbjerg - Tlf. 23447110 - E-mail: unesco@moesgaardmuseum.dk