da en da de da ar da en da da da da da da de da da tr tr da de fi da de de da sv da da da da en da de da ar da en da da da da da da de da da tr tr da de fi da de de da sv da da da da en da de da ar da en da da da da da da de da da tr tr da de fi da de de da sv da da da da fi da da da da da da da da da da da da da da es da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da fr da da en da da da da da da da da da de da da da da es da da hu da da da da da da da es da da da da da da da da da da da da en de da da da da da de en da de da da da da en en da ro da en sv en pl da da da da da da da da da fr da da fr da da da da da da da da da da de da da tr da de da da da nl da nl da nl da nl da en da da da da en sv da da da da da da da en
Psykologi og baggrunden for de psykologiske forsvarsmekanismer
De mest læste artikler om parforhold
Brevkassen med Ofte Stillede Spørgsmål – FAQ
Spørgsmål & Svar – overblikket
Hvad er psykologien bag parterapi og parcoaching?
Vi har behov for at nærme os noget behageligt eller livgivende, og komme væk fra noget ubehageligt eller farligt. Det kan være både store og små ting, som har betydning for enten vores trivsel eller vores overlevelse.
Rent psykologisk har vi grundlæggende brug for tre ting: Autonomi, Mestring og Tilhørsforhold.
Autonomi er følelsen af, at jeg træffer mine valg i livet og selv sætter kursen. At jeg ikke føler mig presset til noget, så jeg er nødt til at handle på en bestemt måde.
Mestring er behovet for at føle mig kompetent, så jeg kan klare livet, både i det store og det små. Jeg skal lære nogle færdigheder og værktøjer, og når det lykkes, føles det fantastisk.
Tilhør er at føle mig forbundet til andre mennesker. Vi er flokdyr, og klarer os bedst i grupper. Det er vidunderligt at mærke opbakning og støtte fra andre, lige såvel som det er dejligt at give støtte og opbakning til andre.
Hvis der ikke er nogen betingelser for tilhørsforholdet, fx fordi man er i familie med hinanden, og intet andet, føles det aller-bedst.
Efterfølgende vil jeg blandt andet beskrive en række psykologiske forsvarsmekanismer, hvad de gør for  os og ved os – og hvad du kan gøre for at undgå, at de ødelægger dit liv.
Føler du dig nogen gange afvist af din partner?
Eller reagerer andre meget voldsomt på ting, der sker?
Eller opfører nogen mennesker sig så underligt, at du ikke kan forstå hvad der foregår?
Hvorfor reagerer vi nogen gange temmelig uhensigtsmæssigt?
Og hvorfor er der nogen, der skælder ud?
Læs nogle klient-udtalelser her:
Se klienters erfaringer og udtalelser på Google anmeldersiderne vedrørende parterapien ved at klikke på desktop (hvis du sidder ved en computer) eller på mobil (hvis du har en mobiltelefon), samt på www.parforhold-parterapi.dk/udtalelser, som er anbefalinger sendt direkte til mig af klienter.
Se også andre klient-erfaringer med parterapi på www.parforhold-parterapi.dk/anbefalinger
Forsvarsmekanismerne bruges ubevidst til at forsvare sig mod frygt eller uacceptable og konfliktbetonede følelser eller tanker. De skal redde vores liv fra farer. De søger at genskabe stabiliteten og fjerne den psykiske ubalance i form af nervøsitet, angst og depression. Oprindeligt skulle de forhindre os i at blive ædt af vilde dyr eller på anden måde komme til skade.
På samme måde som kroppen har sine forsvarsmekanismer (immunforsvaret), har psyken det også.
Når noget bliver for truende og ubehageligt, træder de psykologiske forsvarsmekanismer i kraft.
I langt de fleste konfliktsituationer bruges de psykologiske forsvarsmekanismer til at skjule eller udsætte problemerne.
Hvis dette ikke hjælper, kan der udvikles en krise, en konflikt, et traume eller andre ”sygelige tilstande”.
Det psykologiske forsvar er meget kompliceret. Jeg vil her kort beskrive nogle af forsvarsmekanismerne:
Fortrængning er den mest almindelige forsvarsmekanisme. Man ignorerer ubehagelige kendsgerninger som bortfiltreres, fordi de strider mod ens selvopfattelse, fordomme og forudfattede opfattelser af andre og af verden. Den ubehagelig oplevelse flyttes fra bevidstheden over i det ubevidste.
Børn, der har været udsat for misbrug/vold, har brug for at fortrænge hændelserne, fordi de er begået af et menneske, de har tillid til. Hvis de senere i livet kommer ud for noget lignende, kommer det hele op til overfladen igen.
De fortrængte følelser kan dukke op på de mest ubelejligede tidspunkter, fx i stressede situationer, eller når man er fuld.
Når man har fortrængt en meget ubehagelig oplevelse eller følelse, kan den endvidere risikere at sætte sig i kroppen som sygdom.
Grunden til at fortrængning er den mest almindelige psykiske forsvarsmekanisme er fordi den ganske effektivt er i stand til at ”fjerne” problemet, når alt andet mislykkes. Problemet er selvfølgelig ikke løst, men hvis ens system er overbelastet i situationen, eller man ikke aner hvad man skal gøre, er det en slags nødbremse.
Se klienters erfaringer og udtalelser på Google anmeldersiderne vedrørende parterapien ved at klikke på desktop (hvis du sidder ved en computer) eller på mobil (hvis du har en mobiltelefon), samt på www.parforhold-parterapi.dk/udtalelser, som er anbefalinger sendt direkte til mig af klienter.
Se også andre klient-erfaringer med parterapi på www.parforhold-parterapi.dk/anbefalinger
Benægtelse er en form for fortrængning. Fx at medarbejderen benægter en fyring eller sit barns død. Herunder hører også bagatellisering og romantisering.
Projektion er når man tillægger andre de tanker, følelser og motiver, som man selv indeholder. ”Tyv tror at hver mand stjæler”. Hjernen vil helt automatisk sortere i den kæmpestore inputs-mængde, den hvert eneste sekund modtager, og fremhæve det, den mener er vigtigt, nemlig det kendte. Derfor er det, vi ser og oplever, vores egne projektioner. Hvis vi ikke havde dem i os, kunne vi ikke se dem. I stressede situationer ser vi vores egne dårligdomme i andre. Vi projicerer vores egne ting over i andre (heraf navnet projektion). Modparten beskyldes for (altid!) at være fx hensynsløs, uærlig, egoistisk, usaglig, grov osv. Ofte er der tale om modsætningsfyldte generaliseringer.
Manden: Kvinder generaliserer altid!
Det skal har bemærkes, at i ophedede diskussioner er de tre ord Du, Altid og Aldrig en farlig cocktail.
Devaluering, hvor man tilskriver andre (eller sig selv) negative eller ringere egenskaber. Dette gøres for at straffe en person eller forhindre en truende indflydelse. Når man devaluerer sig selv, er det en selvdestruktiv handling, der typisk skal få andre til at sige det modsatte. Negativitet hører under devaluering. Læs mere om negativitet på www.parforhold-parterapi.dk/parterapi/psykologi/negativ
Aggression er når man med sin attitude truer andre til at gøre eller være noget bestemt.
Mobning sker både blandt børn og voksne. Når vi ikke kan konfrontere de virkelige kilder til vores frustration, smerte og misundelse, er vi tilbøjelige til at lade det gå ud over en svagere, og dermed mindre truende, person. Mobning kommer typisk af et lavt selvværd.
Afvisning. Man afviser andre, for ikke selv at mærke smerten og skuffelsen. En afvisning kan også være en skjult hævn for tidligere afvisninger, der intet har med den nuværende afviste at gøre.
Generalisering. At alt og alle bliver skåret over én kam.
Eksempler: Rødhårede er opfarende, skolelærere er nærige, de fattige er bare dovne, og de rige er nogle svin.
Rationalisering er defineret som “at skabe falske men plausible undskyldninger for at retfærdiggøre en uacceptabel adfærd.” Forklaringer er ikke usande, men der er bare flere ting med i det end man fortæller om.
Eksempel: At man kommer for sent hjem og undskylder sig med trafikken. Men hovedårsagen til forsinkelsen er, at tiden løb fra en, fordi man sad og spillede computerspil.
Intellektualisering er en afart af rationalisering og en form for bortforklaring. Man kommer med lange ”kloge” begrundelser for sine valg og handlinger i stedet for at stå ved sine følelsesmæssige grunde.
Reaktionsdannelse er når vi opfører os helt i modstrid med, hvordan vi virkelig føler. Fx når man skriger ”Jeg hader dig”, og man i virkeligheden føler at man savner vedkommende og holder af.
Identifikation er at styrke sit selvværd ved at danne en imaginær eller reel alliance med en bestemt person eller gruppe. Dette ses især i usikre mennesker. Det kan være religion, politik, et sportshold, et broderskab eller en social klike.
Projektiv identifikation er når man fremlægger sine egne problemer for andre, så de kan løse dem for en selv på en måde, man selv ønsker det, i stedet for at finde ud af hvordan man har det med den ubehagelige situation. Denne funktion flytter problemerne over i andre mennesker, så man selv har lettere ved at være i situationen. “Hun fik mig til at gøre det!” er den projektiv identifikations kampråb.
Splitting er når man med devaluering, idealisering og projektiv identifikation inddrager andre mennesker i sine egne problemer på en måde, der læsser problemerne over på de andre, så de får det dårligt.
Dette er en “primitiv” forsvarsmekanisme, som starter i den tidlige barndom. Det drejer sig om manglende evne til at integrere modstridende egenskaber af det samme objekt ind i et sammenhængende billede. Fx har mor gode kvaliteter og dårlige. Nogle gange er hun opmærksom og omsorgsfuld, og andre gange er hun irriteret og ignorer. Barnet er ikke i stand til at forstå kompleksiteten i hendes personlighed. I stedet barnet opfinder to konstruktioner (enheder), “god mor” og “dårlig mor”. Det betyder, at når mor er ”god”, idealiserer barnet hende, og når mor er ”dårlig”, devaluerer barnet hende. Disse cyklusser af idealisering efterfulgt af devaluering er almindelige i nogle personlighedsforstyrrelser, hvor man idealiserer sig selv som fantastisk og grandiosiøs, for derefter at devaluere sig selv med had og selvskade, når de ikke lever op til billedet.
Psst… Gør som flere end 1.700 andre besøgende på denne hjemmeside om parforhold allerede har gjort. Tilmeld dig mit nyhedsbrev, som trin for trin vil vise dig, hvordan du får dig det parforhold, du ønsker dig og længes efter.
Regression er at vende tilbage til umodne adfærdsmønstre. Fx en teenager, der smider sig på gulvet og skriger og græder, fordi han/hun ikke kan få lov til noget bestemt. Teenageren kan også vende tilbage til spædbarnsadfærd for at få sympati fra hans eller hendes forældre.
Idealisering er når man tilskriver andre eller sig selv overdrevne positive træk. At være positivt er godt, men kun hvis de tilskrevne egenskaber til sig selv og andre er reelle, og funderet i en solid opfattelse af, hvad der er sandt og hvad der ikke er.
Hvis man har et billede af sig selv som utroligt stærk, overlegen, uimodståelig, intelligent eller indflydelsesrig, og dette ikke er krukkeri, men en indgroet, fast indre overbevisning, som grænser op til magisk tænkning, er det en psykologisk forsvarsmekanisme. Meningen er at skulle afværge at blive såret, hvis man skal erkende sine fejl, mangler og begrænsninger.
Fantaseren. Alle fantaserer nu og da og det er sundt og godt. Men hvis fantasien bliver et centralt element i konflikter, er det et usundt forsvar. Narcissister forestiller sig selv meget bedre, end deres resultater og evner viser. Den slags fantasi kan forsinke personlig vækst og udvikling, fordi det kan erstatter reel håndtering af livet. På samme måde er overdreven computerspil og sociale medier skadeligt.
Der er ikke noget galt med forsvarsmekanismerne. De er designet til at passe på dig. Men hvis du kun bruger dem som symptombehandling og de forhindrer dig i at løse dine udfordringer på længere sigt, tjener de dig ikke godt. Kendetegnet ved de psykologiske forsvarsmekanismer er, at man selv har uendeligt svært ved at se dem. Andre ser det tydeligere, og for at få opløst sine udfordringer, kan det ofte være nødvendigt med hjælp fra andre.
Hjernens indflydelse er enorm, uanset om det handler om parforhold, arbejde, hobbies – eller sport, herunder løb.
Videoen herunder med løberen er et tydeligt bevis på, at hvis man beslutter sig for noget, kan alt lade sig gøre – også det, der er langt ud over det sædvanlige og normale og mulige.
I videoen ser vi en 600-meter løber, der falder, rejser sig, løber videre og slutter med et meget overraskende resultat.
Det samme kan gøre sig gældende i parforhold, hvis man for eksempel har været udsat for en forfærdelig oplevelse. Hvis det bliver håndteret rigtigt, kan en traumatisk hændelse faktisk give ekstra energi til at få parforhold på ret køl – og måske gøre det endnu bedre, end det var før…. Eller det kan ødelægge parforholdet. Begge dele er muligt.
Psykoanalytikeren Sigmund Freud har en historie om fralæggelse af ansvar med en ødelagt kedel. Den lyder som følger:
En mand lånte en kedel af sin nabo.
Kort efter, at den er afleveret tilbage, er der desværre et hul i kedlen, og det beklager ejeren sig selvfølgelig over.
Forsvarstype #1: “Ja, jeg lånte en kedel af dig, men jeg afleverede den i god stand. Hullet må være kommet til senere, altså efter at jeg afleverede den.”
Forsvarstype #2: “Ja, jeg lånte en kedel, men hullet var der allerede, da jeg lånte den af dig.”
Forsvarstype #3: “Jeg har aldrig lånt en kedel af dig.”
Kørekort til parforholdet – lær at håndtere følelserne
Se klienters erfaringer og udtalelser på Google anmeldersiderne vedrørende parterapien ved at klikke på desktop (hvis du sidder ved en computer) eller på mobil (hvis du har en mobiltelefon), samt på www.parforhold-parterapi.dk/udtalelser, som er anbefalinger sendt direkte til mig af klienter.
Se også andre klient-erfaringer med parterapi på www.parforhold-parterapi.dk/anbefalinger
Jeg hjælper jeres parforhold tilbage på sporet igen.
Klik her (eller ring til mig på telefon 21 79 18 50) for en gratis afklarende samtale
Hvordan undgår man, at det er nødvendigt (ubevidst) at bruge ovennævnte psykologiske forsvarsmekanismer i parforholdet?
Forståelse er altafgørende for at undgå konflikter. Forståelse kræver god kommunikation. Det er ikke nok blot at udveksle ord og holdninger.
Mærk efter, og udtryk dig selv klart og tydeligt – på en hensigtsmæssig måde, et hensigtsmæssigt sted og et hensigtsmæssigt tidspunkt.
Prioriter din partner lige derefter.
Og først længere nede på prioriterings-stigen kommer job, børn, venner, familie og alt muligt andet
Det er vigtigt at kunne sætte sunde, naturlige grænser for sig selv.
Hvis man er i stand til at udtrykke sine ønsker og behov på en ordentlig måde, så man i højere grad får det, man gerne vil have, er de psykologiske forsvarsmekanismer heller ikke nødvendige. Det er også vigtigt at kunne udtrykke, hvor højt man prioriterer det, man ønsker sig og har behov for.
Det er såmænd “blot” nogle af de ting, der skal til…
Det vigtigste er imidlertid, at du hviler i dig selv og har det rart. Det vil gøre mange ting meget lettere for dig i dit liv.
Ville det mon være en god idé at lave et service-tjek af sit liv og parforhold – på samme måde som man holder sin bil vedlige?
Som terapeut kan jeg ikke løse dine og jeres problemer. Til gengæld kan jeg hjælpe dig og jer til at I selv vil være i stand til at løse jeres egne problemer.
Links til tre andre områder inden for parterapi og psykologiske forsvarsmekanismer:
– Hvad er parterapi?
Links til mange andre artikler om psykologi i parforholdet (de seks af dem ses herunder):
Klik på linket herover for at hoppe direkte til artiklen
Brug F5-tasten (eller genopfrisk siden) for at se andre artikler
Se klienters erfaringer og udtalelser på Google anmeldersiderne vedrørende parterapien ved at klikke på desktop (hvis du sidder ved en computer) eller på mobil (hvis du har en mobiltelefon), samt på www.parforhold-parterapi.dk/udtalelser, som er anbefalinger sendt direkte til mig af klienter.
Se også andre klient-erfaringer med parterapi på www.parforhold-parterapi.dk/anbefalinger
Trives du ♥ – eller gør det ondt i parforholdet?
Jeg kan redde og forbedre jeres parforhold hurtigt og effektivt med helt konkrete kommunikations-værktøjer og -strategier, så I kommer til at forstå hinanden.
Hvis parforholdet er i kaos med angst, vrede, forvirring eller stress, kan der være brug for overblik, struktur og faste fælles spilleregler for at skabe gensidig forståelse for hinanden.
Jeg er en slags kørelærer, der underviser i ”Parforholdets Færdselsregler”. På en måde drejer det sig om både teori, parallelparkering, bykørsel, natkørsel og glatbanen. Alt sammen skal læres grundigt, inden man finder sin egen kørestil – også i parforholdet!
Jeg hjælper jeres parforhold tilbage på sporet igen.
Klik her (eller ring til mig på telefon 21 79 18 50) for en gratis afklarende samtale
Ferietid kan blive til krisetid
Derfor skal facebook ikke med på ferie
Tilbage til hverdagen efter ferien
Hvorfor holder vi egentlig ferie?
✶ Kommunikation i parforhold
✶ Krise i parforhold
✶ Misforståelser i parforhold
✶ Hvad er parterapi
✶ Psykologi i parterapi
Hvad gør du, når din partner raser og skælder ud? Tips til igen at få balance tilbage i parforholdet
Hvad vil et brudepar have allermest brug for?
Nyttige værktøjer og strategier i parterapien til forbedring af kommunikationen i parforholdet
Hvad er kærlighed? Og hvad er kærlighed IKKE?
Følg på de sociale medier
Fortrolighed. Mine cookies samler ikke på personoplysninger. Jeg bruger cookies for at forbedre din oplevelse, samle statistik og huske dine indstillinger. Ved at klikke OK her til højre accepterer du dette. Læs eventuelt mere her: Cookie Politik
Jeg arbejder med par, der tager deres parforhold alvorligt. Jeg yder individuel hjælp til at redde og forbedre parforholdet med et skræddersyet forløb.
Copy it right © 2019. All Rights Reserved
Korte Instruktions-videoer på 2 minutter hver
Fortrolighed om tavshedspligt, GDPR m.m.
Pressepakke med links og billeder
Biblioteker med "Partner for livet"
Parcoaching og parterapi i København, Frederiksberg, Hellerup, Gentofte, Nørrebro, Valby, Vanløse, Vesterbro, Østerbro og på Amager.
Online-parterapi (Skype, Facetime, Zoom) - for at få parforholdet tilbage på sporet igen. Ring eller send gerne en SMS til telefon 21 79 18 50 - eller email til: