da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de en da de da nb nb da da da da da da da da da da da da en tr eo de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb de da en en en en en en en da da en id en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Stefan Flensmark 14. februar 20211. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Rock­mu­sik har ikke bare været lydspo­ret, men med til at for­me begi­ven­he­der­ne gen­nem mere end fem årti­er. Ny bog viser hvor­dan – og lader os genop­li­ve det hele
I begyn­del­sen var det de unges musik. Men de unge blev ældre, og snart lyt­te­de far, bedste­far og søn­ni­ke til de sam­me san­ge og kunstnere.
For de fle­ste af os har rock­mu­sik­ken været lydspo­ret til vores liv. Men den har været mere end det, skri­ver histo­ri­ke­ren Thor­kil Smitt. Popu­lær­mu­sik­ken har været med til for­me vores histo­rie, og i bogen ’Histo­ri­en rock­er’ viser han hvordan.
Nav­net Thor­kil Smitt vil væk­ke genklang hos de fle­ste læse­re af Noters spal­ter. Over fle­re årti­er sat­te han mar­kan­te fin­ger­af­tryk på fagets udvik­ling og didak­tik – bl.a. via en ræk­ke udgi­vel­ser til faget som med­for­fat­ter til eksem­pel­vis den impo­ne­ren­de ’Ver­dens­hi­sto­rie bind 1 og 2’ samt ’En euro­pæ­isk ver­dens­hi­sto­rie’.
Hvad de fær­re­ste måske ved er, at Smitt også hav­de stor inter­es­se for, og omfat­ten­de viden om, de sid­ste 70 års ryt­mi­ske musik i alle gen­rer og udtryksformer.
Inden sin alt for tid­li­ge død i 2019, kæm­pe­de Smitt et nær­mest Bowiesk kapløb med tiden for at få sat spil­let et sid­ste rock­mu­si­kalsk refræn via bogen ”Histo­ri­en Rock­er”, hvil­ket hel­dig­vis lyk­ke­des, så det kun var det afslut­ten­de redak­tio­nel­le arbej­de, Smitt ikke selv var del af.
Pro­jek­tets ambi­tions­ni­veau og spænd­vid­de er nær­mest monu­men­talt. På omkring 220 sider sæt­ter Smitt sig for at dæk­ke rock­mu­sik­kens for­hold til sin sam­tid i peri­o­den fra for­fat­te­rens egen tid­li­ge barn­dom i 50erne og frem til i dag. Bogens hoved­te­se er, at den ryt­mi­ske musik ikke blot et lyd­ta­pet til sam­funds­ud­vik­lin­gen, men at den i man­ge til­fæl­de er både histo­ri­e­skabt- og måske lige­frem histo­ri­e­ska­ben­de, eller som han skri­ver i bogens efterskrift:
”Jeg vil ikke hæv­de at rock direk­te har ændret histo­ri­ens gang, men der er ikke tvivl om, at rock­mu­sik­ken har været en ”dri­ver” i en næsten glo­bal men­ta­li­tets­hi­sto­risk ændring.” (s. 216)
Bogens ambi­tiø­se mål­sæt­ning for­lø­ses langt hen ad vej­en gan­ske over­be­vi­sen­de. I mod­sæt­ning til man­ge andre musik­hi­sto­ri­ske udgi­vel­ser står sam­spil­let mel­lem musik­ken og histo­ri­en for­re­st på sce­nen, hvor de fle­ste andre vær­ker læg­ger hoved­væg­ten på musik­ken og dens kunst­ne­re eller de for­skel­li­ge genreformer.
Sær­ligt vel­lyk­ke­de er afsnit­te­ne om Viet­nam­kri­gen, Wood­sto­ck, That­cher-æra­en samt om de for­skel­li­ge hip­hopkul­tu­rer og subkul­tu­rer i USA i 80erne og 90erne. Igen­nem hele bogen ana­ly­se­res udpluk af lyrik­ken fra nog­le af de mest mar­kan­te kunst­ne­re med den sam­tid de spil­ler sam­men med.
Rig­tig inter­es­sant bli­ver det, når Smitt dyk­ker ned i udgi­vel­ser og tek­ster, der nok ikke er kend­te for menig­mand. For eksem­pel, når han bely­ser hvor­dan det legen­da­ri­ske bri­ti­ske band ”Te Clash” i 1977 leve­re­de en flæn­sen­de kri­tik af USA’s dob­belt­moral i san­gen ”I’m so Bored with te USA” som blev fulgt op to år sene­re med et trip­pel-album, der var en utilslø­ret hyl­dest til san­di­nist bevæ­gel­sen i Nica­ragua.
Den slags inter­es­san­te nedslag er der mas­se­vis af i bogen. Eksem­pel­vis var jeg ikke klar over, at C.V. Jør­gen­sen på album­met ”Ledig­gang agogo” leve­rer en søn­der­lem­men­de kri­tik af That­chers krig om Fal­kland­sø­er­ne, der er helt i tråd med eksem­pel­vis Elvis Costel­lo i Stor­bri­tan­ni­en. Smitt cite­rer C.V. Jør­gen­sen for linjer­ne: ”Nu smi­ler Lady Mar­ga­ret That­cher, blot­ten­de tre plom­ber og en bro, sit lider­li­ge iskol­de lig­ble­ge smil, stæ­digt ven­ten­de på Quinn te Eski­mo, Rule Brit­ta­nia bri­ter­nes slags­ang var godt i gang med helt at dø hen, da Mag­gie her­self tog mikro­fo­nen og afsang den igen og igen for alle sine dren­ge, der aldrig blev mænd.” (s. 132–133)
På den­ne måde illu­stre­ret bogen rock­mu­sik­kens enor­me gen­nem­slags­kraft, som eksem­pel­vis C.Vs biden­de og skar­pe sati­re, hvor han på få linjer får spid­det That­chers kramp­ag­ti­ge jingoi­sti­ske og impe­ri­a­li­sti­ske poli­tik og reto­rik.
Selv­om ”Histo­ri­en Rock­er” såle­des er spæk­ket med mas­se­vis af musi­kalsk-histo­ri­ske god­bid­der kom­mer man ikke uden om, at der også slås nog­le dis­har­moni­ske skæ­ver­ter hist og her.
Helt grund­læg­gen­de går det under­ti­den så stærkt med at dæk­ke alle afkro­ge af musik­kens udvik­ling, både glo­balt og på den dan­ske sce­ne, at fle­re af nedsla­ge­ne vir­ker lidt over­flø­di­ge. Eksem­pel­vis afsæt­tes der en halv side til Kim Schu­ma­cher, her et par linjer om Elt­on John og Abba der, og en mas­se andre kunst­ne­re fra ind­land og udland i et under­ti­den ret så hæs­blæ­sen­de kalej­dosko­pisk musi­kalsk ridt. Måske bogen hav­de stå­et end­nu stær­ke­re, hvis der var ble­vet ’kil­led some dar­lings” som man siger på engelsk – især de kunst­ne­re, der tyde­lig­vis ikke dæk­kes con amo­re.
Der­for står kapit­let om musik­ken efter 2000 da også sva­gest i bogen. Fra­reg­net Lady Gaga, udtryk­ker Smitt ikke den sto­re respekt for man­ge af tidens popu­læ­re kvin­de­li­ge kunst­ne­re som Miley Cyrus, Chri­sti­na Agu­i­le­ra, Brit­ney Spears og Nicki Minaj etc. der gene­relt affær­di­ges som eksemp­ler på tidens over­seksu­a­li­se­re­de mar­keds­fø­ring fra musik­bran­chens side. Over­skrif­ter som ”Dis­ney­fi­ce­ring” og ”Madonnaklo­ner” siger en del om bogens ten­dens på det­te felt, og Smitt skri­ver lige­frem under sidst­nævn­te overskrift:
”De syn­gen­de babes har det til­fæl­les, at de tager udgangs­punkt i deres sto­re idol Big Mama Madon­na, når de skal isce­ne­sæt­te sig selv, klæ­de sig, for­sø­ge at pro­vo­ke­re og for­ny sig fra album til album eller fra tur­ne til tur­ne. De er mere brands end bands og udgi­ver par­fu­me­se­ri­er og tøj­kol­lek­tio­ner i egne nav­ne”. (s. 182).
Her vir­ker Smitt, i mod­sæt­ning til resten af bogen, ude af takt med den tid han dæk­ker. I bogens øvri­ge afsnit bli­ver tidens mar­kan­te kvin­de­li­ge kunst­ne­re beskre­vet langt mere fyl­dest­gø­ren­de og nuan­ce­ret.  Mest gra­ve­ren­de får han pla­ce­ret en så betyd­nings­fuld kunst­ner som Bey­on­cé Know­les på sam­me kom­merci­a­li­se­re­de hyl­de som tidens øvri­ge kunst­ne­re. Der bru­ges mere krudt på hen­des med­vir­ken i en Pepsi­re­k­la­me opta­get sam­men med Brit­ney Spears, Pink og Enrique Iglesi­as på Colos­se­um end på hen­des histo­risk reflek­te­re­de musi­kal­ske aktivisme.
Den­ne vinkling synes besyn­der­lig med tan­ke på, at Bey­on­cé om nogen har adres­se­ret nye­re tids ame­ri­kansk histo­rie, eksem­pel­vis med san­gen ”For­ma­tion” om Hur­ri­ca­ne Katri­na, og hen­des optræ­den ved Super Bowl i 2016, hvor hun i sit kon­tro­ver­si­el­le show hav­de tyde­li­ge refe­ren­cer til Bla­ck Pant­hers, Malcolm X og de sid­ste årti­ers poli­ti­vold.
Dis­se ind­ven­din­ger rok­ker dog ikke ved, at Thor­kil Smitt med sin bog har begå­et et vir­ke­lig læs­vær­digt værk, der alt­over­ve­jen­de er ind­sigts­fuldt, ind­le­ven­de og helt gen­nem­gå­en­de bare vir­ke­lig interessant.
Bogen kan klart anbe­fa­les til den alment musik- og histo­ri­e­in­ter­es­se­re­de læser, og den vil bestemt også pyn­te på alle gym­na­sie­bi­bli­o­te­kers hyl­der, hvor både SRP og SO-skri­ve­re og deres lære­re kan fin­de inspira­tion til bru­gen af rock­ens lyrik og udtryks­for­mer til både opga­ve­skriv­ning og i den dag­li­ge histo­ri­e­un­der­vis­ning som andet og mere end blot et lige­gyl­digt lydtape
This aut­hor does not have any more posts.
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Ruslands histo­rie, sam­fund og reli­gion til KS
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer