pl pl da da sv da da da da pl da pl da da da da da nb nb da da da da vi en de lt en en nn eo da pl da fr da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da fr en nn da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da pl da pl da da nl de da vi de da en nl da da da fr pl da et da en en da da da da en da en da en da en da en da da en da en da en da en da en da en da en da lt es da de fr ca da da sv da en
Kaj Joensen, Felix Rink, Erik Pedersen, Siri jensen, Mikael K. Bjerre, Esther Kjeldgaard, Loa I. Bjerre
Kaj Joensen blev valgt til dirigent
Det blev vedtaget at foreningen er en ”Almindelig forening”
Følgende blev valgt til bestyrelsen:
Kaj Joensen blev valgt som revisor
Esther Kjeldgaard blev valgt til revisorsuppleant
Dirigenten takkede alle for god ro og orden.
Vedtægter for foreningen Tornerose§ 1 Navn og hjemsted
Stk. 1: Foreningens navn er Tornerose og den er stiftet d. 19. september 2021.
Stk. 2: Foreningens hjemsted er Kerteminde Kommune.
- At deltage i aktiviteter der diskuterer det generelle forhold mellem samfund og natur.
- At støtte andre foreninger med lignende formål
Foreningen varetager disse interesser på et almennyttigt grundlag.
Stk. 1: Som medlem kan optages enhver, der tilslutter sig foreningens formål og betaler kontingent.
Stk. 2: Foreningen kan optage virksomheder, organisationer, foreninger og lign. som medlemmer, så længe de tilslutter sig foreningens formål og betaler kontingent.
Stk. 3: Foreningen kan optage husstande som medlemmer så længe de tilslutter sig foreningens formål og betaler kontingent.
Stk. 4: Foreningen kan optage passive medlemmer.
Stk. 5: Bestyrelsen kan udpege æresmedlemmer med taleret på generalforsamlingen.
Stk. 6: Medlemmerne er forpligtet til at overholde foreningens vedtægter og øvrige bestemmelser. Medlemmerne er endvidere forpligtet til at overholde de regler og bestemmelser, som er fastsat af en organisation.
Stk. 7: Anmodning om medlemskab behandles af bestyrelsen, og medlemskabet gælder fra, at bestyrelsen har oprettet det. Bestyrelsen kan kun afslå medlemskab, såfremt der foreligger en særlig begrundelse herfor.
Stk. 8: Udmeldelse sker ved henvendelse til foreningen. Udmeldelse kan ske med én måneds varsel til udgangen af en kontingentperiode. Alle økonomiske mellemværender opgøres og betales ved udmeldelse.
Stk. 1: Kontingentet fastsættes af generalforsamlingen. Der kan fastsættes forskellige kontingenter for konkrete grupper af medlemmer. Endvidere kan bestyrelsen fritage et medlem for kontingentbetaling, såfremt særlige forhold taler for det.
Stk. 2: Bestyrelsen opkræver kontingent og fastlægger betalingsterminer og opkrævningsform.
Stk. 3: Såfremt et medlem ikke betaler kontingent rettidigt, og ikke har betalt efter at være blevet rykket, slettes den pågældende som medlem. Sådant ophør af medlemskabet kan ikke kræves indbragt for generalforsamlingen.
§ 6 Udelukkelse og eksklusion
Stk. 1: Et medlem kan udelukkes midlertidigt for en periode op til seks måneder eller kan ekskluderes, såfremt vedkommende handler til skade for foreningen, eller hvis vedkommende ikke opfylder sine medlemsforpligtelser. Eksklusion indebærer, at medlemskabet ophører.
Stk. 2: I sager om midlertidig udelukkelse og eksklusion har medlemmet krav på at blive hørt, inden bestyrelsen træffer sin afgørelse. I sager om eksklusion har medlemmet desuden krav på, at bestyrelsens afgørelse prøves på førstkommende generalforsamling, og sagen sættes på dagsordenen som et særligt punkt. Såfremt den ekskluderede ønsker at bruge denne mulighed, skal anmodning herom fremsættestil bestyrelsen inden fire uger efter, at eksklusionen er meddelt. Bestyrelsens afgørelse om eksklusion gælder, selvom den er krævet indbragt for generalforsamlingen, medmindre bestyrelsen bestemmer andet.
Stk. 3: Generalforsamlingen kan godkende bestyrelsens beslutning om eksklusion med almindeligt flertal.
Stk. 4: Såfremt et ekskluderet medlem senere anmoder om optagelse i foreningen, afgør bestyrelsen spørgsmålet.
§ 7 Ordinær generalforsamling
Stk. 1: Generalforsamlingen er foreningens øverste myndighed i alle anliggender, medmindre andet fremgår af disse vedtægter.
Stk. 2: Ordinær generalforsamling afholdes en gang årligt inden udgangen af februar måned.
Stk. 3: Bestyrelsen indkalder til generalforsamling med mindst fire ugers varsel ved udsendelse af nyhedsbrev til de medlemmer der har oplyst e-mail og opslag på de platforme og sociale medier som foreningen benytter. Indkaldelsen skal indeholde tid og sted og foreløbig dagsorden, samt oplysning om, at forslag fra medlemmer skal være fremme hos bestyrelsen senest to uger før generalforsamlingen. Bestyrelsen kan selv fremsætte forslag. Endelig dagsorden udsendes senest én uger før generalforsamlingen på samme måde som indkaldelsen, og den endelige dagsorden skal indeholde oplysning om de forslag, som skal behandles, de valg, der skal foretages, og regnskab og andre bilag til dagsordenen skal medfølge.
Stk. 4: Adgang til generalforsamlingen har alle foreningens medlemmer, samt personer bestyrelsen har inviteret. Stemmeret har alle medlemmer, der har været medlem af foreningen i mindst tre måneder og ikke er i kontingentrestance. Der kan stemmes ved personligt fremmøde. Bestyrelsen kan godkende at medlemmer deltager og stemmer via videolink. Børn og unge kan, fra de er fyldt 15 år, selv udøve medlemsrettighederne, herunder stemme på generalforsamlingen. Børn og unge under 15 kan ikke stemme.
Stk. 5: En lovlig indkaldt generalforsamling er beslutningsdygtig uanset antallet af fremmødte.
Stk. 6: Generalforsamlingen ledes af en dirigent, der vælges af generalforsamlingen, og som ikke må være medlem af bestyrelsen.
Stk. 7: Beslutninger træffes ved almindeligt flertal. Til vedtægtsændringer og beslutning om opløsning kræves dog kvalificeret flertal, jf. §§ 13 og 14. Ved personvalg er den valgt, der opnår flest stemmer.
Stk. 8: Valgbar til bestyrelsen er ethvert medlem, der er fyldt 15 år. Flertallet i bestyrelsen skal dog udgøres af personer, der er fyldt 18 år. Valgbar som revisor er ethvert medlem, der er fyldt 18 år.
Stk. 9: Dirigenten afgør spørgsmål om afstemninger. Dirigenten kan bestemme skriftlig afstemning.
Stk. 10: Bestyrelsen sørger for, at der tages referat over generalforsamlingens beslutninger. Referatet godkendes og underskrives af dirigenten.
§ 8 Dagsorden for ordinær generalforsamling
Dagsorden for den ordinære generalforsamling skal mindst omfatte følgende punkter:
1)   Valg af dirigent
3)   Aflæggelse og godkendelse af det reviderede årsregnskab for det forløbne år
4)   Aflæggelse og godkendelse af bestyrelsens forslag til kontingent og budget for det kommende år
5)   Behandling af indkomne forslag
6)   Valg til bestyrelsen
a)   Valg af formand (i lige år)
b)   Valg af kasser (ulige år)
c)    Valg af øvrige bestyrelsesmedlemmer - 2 i lige år og 1 i ulige år.
d)   Valg af suppleanter
7)   Valg af en revisor
§ 9 Ekstraordinær generalforsamling
Stk. 1: Ekstraordinær generalforsamling kan til enhver tid indkaldes af bestyrelsen og skal indkaldes, når mindst en femtedel af foreningens stemmeberettigede medlemmer skriftligt over for bestyrelsen fremsætter krav herom med angivelse af det emne, som kræves behandlet.
Stk. 2: Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes senest fire uger efter, at kravet er modtaget. Indkaldelse skal ske med mindst to ugers varsel. Reglerne om indkaldelsesmåde og generalforsamlingens gennemførelse gælder i øvrigt på samme måde som for ordinær generalforsamling.
Stk. 1: Bestyrelsen er foreningens daglige ledelse og repræsenterer foreningen i alle forhold. Bestyrelsen kan nedsætte nødvendige udvalg og arbejdsgrupper til varetagelse af løbende eller enkeltstående opgaver.
Stk. 2: Bestyrelsen består af 5 medlemmer, en formand, en kasser og 3 yderligere medlemmer. Bestyrelsen konstituerer i øvrigt sig selv, og foretager fornøden fordeling af opgaverne. Alle valg sker på ordinær generalforsamling for to år. I lige år vælges formand og 2 medlemmer og i ulige år vælges kasser og 1 medlemmer. To suppleanter vælges hvert år for et år. Såfremt en suppleant indtræder i bestyrelsen, skal den pågældende bestyrelsespost besættes ved valg på den førstkommende ordinære generalforsamling.
Stk. 3: Bestyrelsen kan selv fastsætte en forretningsorden. Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst 3 medlemmer er til stede. Der udarbejdes referat af bestyrelsens møder.
§ 11 Regnskab og revision
Stk. 1: Foreningens regnskabsår er kalenderåret.
Stk. 2: Bestyrelsen udarbejder årsregnskab. Regnskabet skal indeholde resultatopgørelse over driften samt status. Dette regnskab revideres og skal godkendes af generalforsamlingen.
Stk. 3: Regnskabet revideres af en af generalforsamlingen valg revisor. På hver ordinær generalforsamling vælges én revisor og én revisorsuppleant.
Stk. 4: Revisoren skal hvert år gennemgå årsregnskabet og påse, at det er regnskabsmæssigt korrekt, og at indtægter og udgifter er udtryk for rimelige dispositioner. Revisoren skal forsyne årsregnskabet med en påtegning. Revisoren har til enhver tid adgang til at påse bogføring og foreningens beholdninger.
§ 12 Tegningsret og hæftelse
Stk. 1: Foreningen tegnes af formanden sammen med et bestyrelsesmedlem eller af tre bestyrelsesmedlemmer. Bestyrelsen kan foretage alle dispositioner, dog skal køb, salg og pantsætning af fast ejendom godkendes en enig bestyrelse. Ligeledes skal låneoptagelse på mere end 5.000 kr. godkendes af en enig bestyrelse.
Stk. 2: Bestyrelsen kan meddele et udvalg eller en person fuldmagt til at foretage dispositioner på vegne af foreningen.
Stk. 3: Der påhviler ikke foreningens medlemmer nogen personlig hæftelse for de forpligtelser, der påhviler foreningen. Bestyrelsesmedlemmer hæfter heller ikke for disse forpligtelser.
Stk. 1: Ændring af vedtægterne kan ske på enhver generalforsamling, når mindst to tredjedele af de afgivne stemmer er for forslaget.
Stk. 2: Vedtagelse af fusion eller fission med en anden forening afgøres efter reglerne om vedtægtsændringer.
Stk. 1: Beslutning om foreningens opløsning kræver vedtagelse på to på hinanden følgende ekstraordinære generalforsamlinger. Der skal mindst være seks uger mellem de to generalforsamlinger. Til vedtagelse af opløsning kræves, at mindst to tredjedele af de afgivne stemmer er for beslutningen på begge generalforsamlinger.
Stk. 2: På den afsluttende generalforsamling skal træffes beslutning om, hvilke almennyttige formål foreningens formue skal anvendes til. Ingen medlemmer kan få andel i formuen.
Stk. 3: Til at forestå opløsningen af foreningen vælger den afsluttende generalforsamling to personer til at gennemføre alle nødvendige dispositioner.
Referat fra bestyrelsesmøde d. 19/09-2021
Mødt: Felix Rink, Erik Pedersen, Siri jensen, Mikael K. Bjerre, Loa I. Bjerre, Esther Kjeldgaard, Kaj Joensen
Kaj Joensen blev valgt som ordstyrer
Bestyrelsen konstituerede sig på følgende måde:
Formand: Mikael K. Bjerre
Medlemmer på valg i lige år
Medlem på valg i ulige år.
- Det blev aftalt, at Mikael hurtigst muligt registrerer foreningen som en ”almindelig forening” hos Selskabsstyrelsen.
- Det blev aftalt, at Mikael hurtigst muligt kontakter Merkur Andelskasse for oprettelse af en foreningskonto
- Det blev aftalt, at Mikael hurtigst muligt efter dette kontakter Siri, så der kan optages (betalende) medlemmer i foreningen.
Kaj Joensen takkede alle for god ro og orden.
Nok snak: Åbent brev til naboerne ved det gamle mejeri i Marslev og Kerteminde kommunalbestyrelse
Af Mikael K. Bjerre
– Inden mystikken breder sig, vil jeg gerne stå frem som den potentielle køber af det gamle mejeri i Marslev, meddeler Mikael K. Bjerre fra BIOBYG ApS.
Jeg er iværksætter og driver virksomheder, som forsøger at løse og diskutere samfundsproblemer. Det gør jeg med netværket Mand&bil og det gør jeg med virksomheden BIOBYG.
BIOBYG arbejder bl.a. med biodiversitet og liv i haven. Virksomheden har værksted på Mejerivejen og derfor kører jeg ofte forbi det gamle mejeri, og jeg ser ikke kun problemer i den gamle ejendom. Jeg ser også nogle muligheder for at lave en relevant undersøgelse af dyr og planters muligheder på området og i det åbne land. Jeg tror man kan lave et ”insekthotel” i national, måske endda i international, klasse.
Sagen om det gamle mejeri i Marslev indeholder mange facetter og ved sin blotte tilstedeværelse deltager området i mange diskussioner på en gang. Det handler om hvad markedet efterlader til samfundet. Det handler om forfald i de mere ydmyg dele af Danmark. Det handler om nogle juridiske konstruktioner i erhvervslivet, som både er nødvendige, men som også har nogle uheldige konsekvenser. Men i denne sammenhæng handler det mest om æstetik – om ”naturen i hovedet”.
Udforingen er at vores ubevidste opfattelse af omgivelserne – naturen – er gennemsyret af begrebet ”pænt”. Om vi vil det eller ej, så er en ensartet bølgende kornmark ”pæn”; Huse og fliser er pæne, når de er algefri og velholdte; Mennesker er troværdige, når deres ansigter er symmetriske og tøjet er ordentligt; Produkter er tiltrækkende, når de ligger pænt indpakket i pæne ensartede stakke på reoler i lige linjer; Porrene i supermarkedet er pænest, hvis der ikke er jord på dem, osv.
Det er så uheldigt at vi elsker ”pænt”, og at industrisamfundets maskiner er særdeles velegnede til at gøre alle ting pæne og ensartede. Problemet er at den industielt fremstillede ide om ”pænhed” bliver en usynlig men formidabel modstander hvis jord, hav, luft og himmel skal være andet end affaldsspand for en syg kulturs ide om vækst.
Mange har fulgt udsendelsen ”Giv os naturen tilbage”, hvor Bonderøven m.fl. forsøger at få insekterne tilbage til Hjørring kommune. Den gode nyhed var at indsatsen bar frugt. Den dårlige nyhed var at modstanden mod rod, grimhed, skadedyr, uorden og slendrian var intens og umiddelbar.
Alle – også jeg – elsker ubevidst ”pænt”, men de dyr og planter, som vi deler omgivelser med, elsker alle de forkerte ting. Rod, råd, ufremkommelighed, irrationel ineffektivitet og midt i det hele står et træ, en blomst eller en fugl der i et øjebliks uopmærksomhed slår os med meningsfuld skønhed.
Nu er vi jo på Fyn, så jeg kunne jo godt nævne et af de eventyr hvor HCA kredser om forskellen på pæn og smuk. Det kunne jo fx være den om den smukke nattergal og den pæne mekaniske nattergal. Men det virker som om Jim Lyngvild pt er mere hot end HCA, så hvorfor ikke et eksempel fra vikingetiden.
Hedeby var i vikingetiden en af de største handelsbyer i Nordeuropa, hvilket også tiltrak nogle af de første kristne missionærer. De byggede små kirker og ringede med kirkeklokker, når der skulle bedes. Det bemærkelsesværdige er beskrivelserne af vikinger, der for første gang hørte lyden af kirkeklokker. De holdt sig for ørerne mens de i panik flygtede fra lyden.
Så træk vejret dybt. Jeg vil gerne, på dette lille område i Marslev, prøve, et kort øjeblik, at sætte den menneskelige ide om pænhed på pause. Jeg vil gerne kigge på dette område med en billes briller. Græsset er underligt højt, når man lægger sig på jorden. Måske kan mejeriet med det høje græs og den høje skorsten blive en visuel kirkeklokke, som ved første øjekast får de moderne vikinger til at flygte i panik, men lidt senere kan mejeriet i Marslev måske bliver en katedral for nye tiders ideer om meningen med det hele.
Og måske bliver der i mellemtiden også noget til mennesker og naboerne. De har Sort sol i Ribe. Måske vil 20.000 flagermus en dag flyve ud i skumringen fra spøgelsesmejeriets skorsten, og synet vil tiltrække turistbusser helt fra Harzen. Måske vil huspriserne endda stige i Møllelaget, fordi nogle tossede københavnske økologer gerne vil bo tæt på en af Danmarks mest interessante biotoper – bygningsbrynet.
For at vende tilbage til den knapt så pæne virkelighed, så misunder jeg ikke det valg som de folkevalgte i Kerteminde kommunalbestyrelse står over for. De kan efterlade ejendommen i det juridiske vakuum, den er havnet i. Men nogen skal vel tilbageerobre et særdeles eksisterende sted fra et firma, der ikke eksisterer, og hvis ikke kommunen, hvem så?
Redskabet til at opløse det juridiske problem er en tvangsauktion, og hvis der ikke kommer et bud, har kommunen brugt ca 20.000 kr. i salgsomkostninger, mens ejerskabet forbliver hos den nuværende ejer. Hvis der kommer et bud, og ejendommen dermed sælges, er ejerskabet og ansvaret flyttet til en person eller en virksomhed, og kommunen har igen en juridisk person at sende opkrævninger og påbud til.
Som input til kommunalbestyrelsens beslutningsproces, vil jeg i dette åbne brev vedstå at jeg har tænkt mig at byde én krone (under et par betingelser som er kommunen bekendt). Jeg har, som beskrevet, tænkt mig at byde på vegne af naturen, og hvis der er nogen der har tænkt sig at byde to kroner på vegne af mennesker, så bliver de ikke overbudt af mig.
Der er ingen mystisk køber til ”spøgelsesmejeriet”. Der er en borger og forretningsmand, som af forskellige årsager kan se muligheder i de værdier, som i øjeblikket ender på samfundets mødding. Jeg kan love at området – med mig som ejer – ikke bliver ”pænt”, og jeg kan love at området bliver mindre farligt, end de biler der kører forbi ude på Mejerivejen. Jeg kan love at jeg tager telefonen, når samfundet ringer, og jeg kan love at en af de første udsmykninger kommer til at bære følgende citat: ”Kamp må der til skal livet gro, ej kamp blot for daglig brød, men kamp for frihed i liv og tro, thi evig stilstand er død!