da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de de da de da da nb da da da da da da da da da da da da de es sv en da sv da da da da da nb da da da da da da da da da da da nb nb da nb da es en en en en en en en da da en da en nb nb de nb da da da es sv da da sv da it en da en de da en en da nl de da nl en da nl en da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Christian Bojesen 17. maj 202130. marts 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 54 visninger | af
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 44 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 26 visninger | af Ulrik Grubb
Lov og ansvar 21 visninger | af Jon A.P. Gissel
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 19 visninger | af David Kyng
USA’s histo­rie til ca. 1900 18 visninger | af Ulrik Grubb
Pestens tid. Syg­dom, sam­fund og behand­ling, 1100–1711 16 visninger | af Rasmus Thestrup Østergaard
God gui­de til Jel­ling-monu­men­ter­nes historie 15 visninger | af Lasse Taagaard
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 828 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 363 visninger | af Christian Bojesen
Med udgangs­punkt i et ind­le­den­de kapi­tel om det moder­ne som begreb beskri­ves i fem kapit­ler, hvor­dan det moder­ne sam­fund i Euro­pa er opstå­et, og hvil­ke histo­ri­ske fak­to­rer, der er bag­grun­den for det moder­ne samfund.
Under­teg­ne­de er tid­li­ge­re gym­na­si­e­læ­rer og nu pen­sio­ne­ret. Måske en gam­mel Jeroni­mus? Når jeg får bøger til anmel­del­se, tæn­ker jeg tit på, om gym­na­siets bog­kæl­der er luk­ket og sluk­ket og bøger­ne brændt. For der er ikke så meget nyt under solen. Jeg har lige anmeldt Hans Wag­ner: På spo­ret af oplys­ning­sti­den.  Anmel­del­sen er på histo­ri­e­hjem­mesi­den. Til den­ne peri­o­de, som Jonas behand­ler, kan jeg i flæng næv­ne: Niels Høf­f­dings glim­ren­de under­vis­nings­bø­ger til gym­na­si­et om den fran­ske revo­lu­tion, Erik Jen­sen og Bir­ger Kle­dals om indu­stri­a­li­se­rin­gen, Hen­rik Sko­v­gaard Niel­sen om impe­ri­a­lis­men osv. osv. listen er næsten uen­de­lig. Alle fra star­ten slut­nin­gen af 1970erne og star­ten af 1980erne. Det gør dem afgø­ren­de ikke dår­li­ge­re. De var og er sta­dig gode til under­vis­nings­brug, for de blev skre­vet af meget erfar­ne og glim­ren­de under­vi­se­re. Og frem for alt var skrif­ten læse­ven­lig for ele­ver­ne. Det ved jeg. Vi er kun dvær­ge og står på ryg­gen af kæm­per, men der­for er det ikke nød­ven­digt at opfin­de den dybe tal­ler­ken hver gang. Måske er det de nye medi­er, der gør, at der nu skal skri­ves nye bøger om nøj­ag­tig de sam­me emner? For vi taler jo ikke om ny forsk­ning, hvor der altid er spæn­den­de teo­ri­er og nye data. Hove­d­ind­hol­det er ikke nyt.
Den­ne bog er til de gym­na­si­a­le uddan­nel­ser. Men vil ele­ver­ne læse den?  Tja, det skal de jo. Den er på et meget højt niveau og dej­lig med smuk­ke illu­stra­tio­ner i form af bil­le­der og illu­stra­ti­ve kort. Men orto­gra­fi­en er abso­lut ikke elevven­lig. Skrif­ten skal være stør­re og der­med mere læse­ven­lig, så Jonas må have nog­le meget dyg­ti­ge ele­ver. Bogen er opbyg­get i:
Iind­led­ning – Hvad er modernitet?
Afsnit­tet rej­ser gode spørgs­mål til ele­ver­nes over­vej­el­ser. For hvert enkelt men­ne­ske har i sin tid set, hvor­dan ændrin­ger­ne påvir­ke­de den enkel­te og fami­li­en. Afsnit­tet har en model over, hvad en histo­risk teo­ri er, og slut­ter med spørgs­må­let: Kan man lære af histo­ri­en? Det er en dis­kus­sion, som opta­ger man­ge ele­ver. Og man­ge andre.
Revo­lu­tio­ner­nes tid og kam­pen for fri­hed og lighed.
Kapit­let ind­le­des med et ske­ma over nøg­le­års­tal lige­som de efter­føl­gen­de kapit­ler. God over­sigt til ele­ver­ne. En over­or­dent­lig grun­dig gen­nem­gang af Den ame­ri­kan­ske Uaf­hæn­gig­heds­krig og Den fran­ske Revo­lu­tion på et niveau, der nok er høje­re end nuti­dens gym­na­sie­e­le­ver for­modent­lig kan kla­re. Tror jeg. Dan­mark blev invol­ve­ret i Napo­leonskri­ge­ne, men det er lodret for­kert at skri­ve, at den dan­ske flå­de blev til­in­tet­gjort i sla­get på Rhe­den i 1801. Den dan­ske flå­de fun­ge­re­de fint efter 1801, og det var da det, der blev en torn i øjet på GB.  Ellers vil­le GB vel næp­pe have haft en dansk flå­de at tage i 1807. Jeg tro­e­de ikke, at histo­ri­ke­re for­veks­le­de 1801 og 1807. Wie­n­er­kon­gres­sen og efter­føl­gen­de revo­lu­tio­ner med fine kort bli­ver grun­digt beskre­vet med deres resul­ta­ter. Måske vil­le det have været inter­es­sant at næv­ne, at Dan­mark miste­de Nor­ge i for­bin­del­se med fre­den i Kiel. Kapit­let afslut­tes med histo­ri­ker­nes debat om konsekvenserne.
Den indu­stri­el­le revo­lu­tion og frem­drif­tens tidsalder.
Også her ind­le­des med nøg­le­år og kapit­lets tema­er. En ræk­ke årsa­ger til, at GB blev star­ten og moder­land dis­ku­te­res, og vi får en god gen­nem­gang af over­gan­gen fra land­brug­s­land til indu­stri. Alt fra maskin­storme­re til jord­lø­se land­mænd gen­nem­gås og for­kla­res. Et lil­le ske­ma viser for­skel­len mel­lem den mer­kan­ti­li­sti­ske og libe­ra­li­sti­ske øko­no­mi­ske opfat­tel­se. Hele for­lø­bet af indu­stri­a­li­se­rings­pro­ces­sen og star­ten på fag­for­e­nin­ger gen­nem­gås, men den er ble­vet gen­nem­gå­et i tid­li­ge­re lærebø­ger. Så intet nyt.
det moder­ne sam­funds soci­a­le og kul­tu­rel­le udvikling.
Det kapi­tel er der­i­mod spæn­den­de. Det ind­le­des som de andre kapit­ler med nøg­le­års­tal og tema­er for kapit­let. Her kom­mer urba­ni­se­rin­gen ind med alle pro­ble­mer i form af tæt bebyg­gel­se og foru­re­ning. I Paris fik Haus­smann lavet bou­le­var­der­ne, som vi ser dem i dag. De skul­le være åbne, så man kun­ne sky­de på opvig­le­re efter erfa­rin­ger­ne fra Pari­ser­kom­mu­nen i 1871. Det er et fint afsnit om det engel­ske klas­se­sam­fund, hvor jor­da­de­len bli­ver meget afhæn­gig af indu­stri­folk. Arbej­der­klas­sen fik ikke meget ud af det, som bekendt. 1/3 leve­de i den yder­ste armod. Men indu­stri­a­li­se­rin­gen fik dybe kon­se­kven­ser for fami­li­er i en adskil­lel­se af hjem og arbej­de. I den­ne peri­o­de sker der meget inden for viden­ska­ben, og det bli­ver illu­stre­ret med fine bil­le­der, hvor den sam­ti­di­ge kunst ind­går. Hele den­ne udvik­ling får et fint afsnit med sam­ti­di­ge male­re. Kapit­let afslut­tes med histo­ri­ker­nes vur­de­ring af peri­o­den. Ikke mindst Tho­mas Pik­ke­ty må give en bag­grund for en god dis­kus­sion. Der­for kun­ne det have været rart med et lil­le uddrag af Pik­ke­ty under kil­der­ne efter kapit­let, men det er nok van­ske­ligt. Men måske et uddrag af en avis­ar­ti­kel? Han er jo ble­vet inter­viewet adskil­li­ge gange.
Iim­pe­ri­a­lis­men og kam­pen om verdensmagten.
Ind­led­nin­gen er atter med tema­er og nøg­le­år. Lang beskri­vel­se af årsa­ger, moti­ver og resul­ta­ter, som er beskre­vet i tid­li­ge­re lærebø­ger. Men med flot­te bil­le­der og kort. Flå­den var vig­tig, og der­for slår det tyske kej­ser­ri­ge ind på den linje. Tys­kland opbyg­ge­de en flå­de, som blev kaldt risi­ko­flå­den. Den skul­le kun­ne udfor­dre GBs flå­de. Og det ske­te i det sto­re søslag ved Jyl­land. Det er et over­or­dent­ligt vig­tigt skift, som ikke berø­res i bogen. Kej­ser­ri­get var en land­magt, men vil­le også udfor­dre GB. Fori den­ne peri­o­de blev ”en bibel” for­fat­tet i USA af Mahan om stormagtspo­li­tik og sømagt. Den ful­de titel er: Te Influ­en­ce of Sea­power upon History, 1660 – 1783, som udkom i 1890. Kej­ser Wil­helm hav­de den efter sigen­de på sit nat­bord (!) og opfor­dre­de flå­deof­fi­ce­rer­ne til at læse den. Vær­kets suc­ces skyld­tes den fase, som stormag­ter­ne var på vej ind i, hvor kam­pen om kolo­ni­er­ne blev et pre­sti­ge­pro­jekt – jo stør­re impe­ri­um og flå­de, jo stør­re pre­sti­ge som stormagt. Det er ikke rig­tigt, at Bis­marck var for­ta­ler for kolo­ni­er, men han blev pres­set og i øvrigt gået i 1890.  Han udtal­te i sin tid, at en kolo­nipo­li­tik var en luksus, som Tys­kland ikke hav­de råd til: ”En kolo­nipo­li­tik vil­le for os være det sam­me som pol­ske adels­fa­mi­ler, som nok har zobel­pel­se, men ingen skjor­te.” En plads i solen”, det beryg­te­de og for­kætre­de udtryk, blev anvendt af uden­rigs­mi­ni­ster von Bülow. Kapit­let afslut­tes som de andre af histo­ri­ker­nes vurdering.
før­ste ver­denskrig – kri­gen uden fortilfælde
Ske­ma med nøg­le­år og fokus. Bis­marck hav­de lavet et ind­vik­let alli­an­ce­sy­stem, som Jonas giver en over­sigt over i et lil­le ske­ma. Men igen en lang beskri­vel­se af for­hol­de­ne mel­lem sta­ter­ne i Euro­pa, som er på et meget højt niveau, og som jeg tviv­ler på, at gym­na­sie­e­le­ver vil kun­ne kla­re. Natur­lig­vis omta­les Schli­ef­fen­pla­nen og over­gan­gen til skyt­te­gravskrig. Alt med gode illu­stra­tio­ner. Inter­es­sant er, at Tys­kland ikke hav­de metal nok, så man tog kir­ke­klok­ker ned. I Søn­derjyl­land, (hvor jeg bor) røg et hav af kir­ke­klok­ker. Måske kun­ne man lige næv­ne, at 30.000 søn­derjy­der blev ind­kaldt og 6.000 faldt. Det er et fint motiv til tur med ele­ver uden for Kon­ge­å­en. Der er ikke en kir­ke­gård i Søn­derjyl­land uden min­de­sten for de fald­ne under 1. ver­denskrig. Under­vejs i kri­gen kom Den rus­si­ske Revo­lu­tion. Hav­de den måske haft suc­ces uden krig? Næp­pe. Kapit­let afslut­tes med Ver­sail­les­fre­den og histo­ri­ske vurderinger.
Hvert afsnit har kil­der, som er kend­te og gode. Arbejds­spørgs­mål og pro­jektop­ga­ver, som er meget omfat­ten­de. I den vir­ke­li­ge under­vis­nings­ver­den, vil man for­modent­lig ikke kun­ne nå at bru­ge dem.
Kon­klu­sio­nen må være, at det er en flot bog med meget fine illu­stra­tio­ner i form af bil­le­der og kort. Gode opga­ver til ele­ver­ne, men abso­lut ikke læse­ven­lig for eleverne.
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
En ny Dan­marks­hi­sto­rie – flot mate­ri­a­le i bog og på nettet
1 kommentar til “Den moder­ne verden”
20. maj 2021 kl. 14:57
Det er ærger­ligt, at anmel­de­ren har taget de nega­ti­ve bril­ler på i sin anmel­del­se af bogen Den moder­ne ver­den. Det er ikke min ople­vel­se, at man i dag kan gen­an­ven­de bøger fra 1970erne uden en meget kraf­tig didak­ti­se­ring af stof­fet. Det kan godt være, at anmel­de­ren har en nostal­gisk til­knyt­ning til de gam­le bøger, men i deres hel­hed er de meget svæ­re at kom­me igen­nem for nuti­dens gym­na­si­e­le­ver. Hvis det for­holdt sig mod­sat, kun­ne man helt und­la­de at udgi­ve fle­re histo­ri­ebø­ger. Anmel­de­ren hen­vi­ser i øvrigt til enkel­tud­gi­vel­ser, der ikke ram­me­sæt­ter til­bli­vel­sen af Den moder­ne ver­den som en peri­o­de, som det er til­fæl­det i udgi­vel­sen og ser fuld­stæn­dig bort fra de nye fag­li­ge vink­ler, der for­mid­les i bogen.
Ende­lig er det bemær­kel­ses­vær­digt at læse, at brød­tek­sten skul­le være for svær, da den fle­re gan­ge er ble­vet afprø­vet på for­skel­li­ge klas­ser på for­skel­li­ge niveau­er. Lige­le­des kan jeg for­sik­re anmel­de­ren om, at pro­jektop­ga­ver­ne fun­ge­rer i den vir­ke­li­ge under­vis­ning som en god måde at per­spek­ti­ve­re histo­ri­en til nuti­den. Pro­jektop­ga­ver­ne er her med til at ska­be afveks­ling i under­vis­nings­for­mer­ne, udfor­dre ele­ver­nes kom­pe­ten­cer, lige så vel som at histo­ri­en der­i­gen­nem kan diskuteres.
Jeg med­gi­ver, at det en anmel­ders ret til at kom­me med sin egen sub­jek­ti­ve vur­de­ring, men jeg håber på den anden side, at man på sko­ler­ne vil tage sig tid til at læse lidt i Den moder­ne ver­den og dan­ne sin egen mening.
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Historiefaget på Energimuseet - gør din historieundervisning levende
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer