da da da de da da da fr da sv pl en da da nn sv da ja da da fr da en da da da da pt da en da en da da fi da da da da de sv en da sv fi da et da als da da da da et da da en da da da da da de da da da da da da da da da et et et et da da da da da da da da da da en da da da da nl da da da nl da nn da da da et et et et et et da da da da da da da da da da da da da et et da da da da nb da da da hbs_lat da da hbs_lat et da en hbs_lat da da da da da da da da da da et et da da hbs_lat da da da da da da da da da et da en et da sv da de fr de it da
At leve med alzheimers, symptomer, diagnose, medicinering, støttegrupper | iSUNDHED.dk
Man kan godt være lykkelig, selvom man har Alzheimers.
De fleste har prøvet at føle sig glemsomme. Fx når man går ind i et rum for at hente en bog, og så kommer tilbage med noget helt andet. Men føler man, at glemsomheden tager til og måske ligefrem påvirker hverdagen, bør man søge hjælp.
Opdateret: 27 februar, 2016 Publiceret: 9 marts, 2015
Alzheimers er en udbredt demens-sygdom. Mens 70- og 90.000 mennesker i Danmark lider af en demenssygdom, har ca. 45.000 af dem Alzheimers. De største risikofaktorer er høj alder og arvelighed, men årsagen til sygdommen ved vi meget lidt om. Alzheimers kan optræde allerede i 40-årsalderen, men er dog mest almindelig efter de 65. Kvinder rammes oftere end mænd. Ved Alzheimers sygdom dør nervecellerne i hjernen hurtigere end normalt. Det område, der oftest rammes, er hjernens hukommelsescentral (hippocampus), tindinge- og isselapperne. Man ved ikke, hvorfor cellerne her dør. De første tegn på Alzheimers sygdom er, foruden glemsomhed, vanskeligheder ved at finde de rette ord, udtrykke sig og forstå andre. Symptomerne tager til og kan variere fra person til person, hvilket gør det svært at vide, hvornår problemerne først opstod.
Hvis man oplever glemsomhed i tiltagende grad, bør man begynde at få mistanke. Det kan være, at man glemmer hvor man har parkeret. Glemmer, hvor man skal mødes med sin veninde, eller har sværere og sværere ved at skrive postkort og breve, fordi ordene ligesom ikke længere bare flyder, men derimod forsvinder som dug for solen. Inden man bliver for bekymret, skal man gå til lægen og fortælle, hvordan man oplever sin glemsomhed. Lægen vil så lave en helbredstest og en hukommelsestest. Man kan derefter blive henvist til en hjernespecialist, der efter flere tests kan stille diagnosen Alzheimers. Der findes dog et væld af andre medicinske årsager til hukommelsestab, men er der tale om Alzheimers, er der gode muligheder for behandling. Alzheimers kan ikke kureres, men symptomerne kan afhjælpes.
Det er for mange en lettelse at få at vide, hvorfor de så hurtigt er blevet mere og mere glemsomme, og det giver yderligere en mulighed for at søge råd og støtte i patientforeninger og – forbund. Disse kan også udstede et særligt Alzheimers-visitkort, som man kan fremvise i situationer, hvor ens glemsomhed forårsager besværligheder for omgivelserne. Det kan fx være, hvis man står i en lang kø i supermarkedet og glemmer koden til sit betalingskort; her kan visitkortet hjælpe til større forståelse blandt de ventende i køen.
Også for de pårørende kan det være en lettelse, at få vished om årsagen til adfærdsændringen hos den ramte. Det kan være et stort pres og årsag til stor frustration i familien, at børnene pludselig skal overtage forælderrollen fra deres Alzheimers-ramte forældre, men også her kan patientforeninger og information samt åbenhed om situationen hjælpe.
Man kan derefter få medicinsk behandling og fortsætte med at leve et aktivt liv med hobbyer, egen bolig og socialt engagement. Symptomerne bliver for de fleste mindsket til et niveau, hvor de blot forekommer som almindelig distræt adfærd, hvor man kan glemme, hvor man satte sin kaffekop.
Opmærksomheden om Alzheimers kan også betyde, at patienten bliver mere opmærksom på at leve livet NU og ikke lade lykken og gode oplevelser vente på sig. Tavshed kan være misforstået hensyn grundet uvidenhed – derfor opfordres både patienter og pårørende til at være åbne omkring sygdommen.
Det er vigtigt at behandle sygdommen, lige så snart den opdages. Jo tidligere, sygdommen bliver behandlet, jo lettere kan symptomerne holdes i skak, så udviklingen af den bremses. I dag findes to slags lægemidler, som på forskellige måder forbedrer kommunikationen mellem hjernecellerne og dermed afhjælper symptomerne.
Kolinesterasehæmmere: Lægemidler, som hjælper hjernen med at udnytte signalsubstansen acetylkolin, der produceres i hjernen naturligt.
NMDA-hæmmere: Lægemidler, som formindsker niveauerne af glutamat, som er skadeligt for nervecellerne i hjernen.
Råd, hvis man får diagnosen Alzheimers
Søg information om sygdommen, både i sundhedsvæsenet og på internettet
Kontakt patientforening og -forbund lokalt. Her findes gode muligheder for de, som er nydiagnosticerede og deres pårørende
Forsøg at finde nye bekendtskaber, gerne via samtalegrupper
Alzheimer smitter ikke og er ikke noget at være flov over. Vær åben om din sygdom, det skaber ofte øget tolerance
Vær fortsat aktiv, brug din nysgerrighed og dyrk dine interesser, gerne i grupper
Denne sygdom handler om:
Hjernen og nerver äldrehälsa
5 april, 2022 Hjernen og nerver
Migræne – symptomer, årsag og behandling
Migræne er kendetegnet ved anfald af jagende hovedpine,...
2 marts, 2022 Børn og graviditet
Alt om ADHD – hvad er ADHD?
Overaktivitet, impulsivitet og opmærksomhedsproblemer e...
7 februar, 2022 Børn og graviditet
Aspergers syndrom er et neuropsykiatrisk handicap, som ...
Seneste nyt Mest populære
5 juli, 2022 Mave og tarm
Dysfagi (synkebesvær) – hvorfor har man svært ved at synke?
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
2 marts, 2022 Hjerte og kar
Alt om forhøjet blodtryk – hypertension
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
9 februar, 2022 Hud og hår
Koldsved (diaphoresis) Situationer med koldsved, årsager.
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Klemt finger. Skal det behandles?
13 juli, 2020 Hjernen og nerver
Duchennes muskeldystrofi (DMD) – tegn på, at man er ramt
Duchennes muskeldystrofi (DMD) er ikke alene den hyppig...
13 september, 2016 Hjernen og nerver
Hjernehindebetændelse (meningitis). Årsager, symptomer og behandling
Hjernehindebetændelse vil sige at hinderne mellem hjern...
30 juni, 2016 Hjernen og nerver
Alt om multipel sklerose (MS) diagnosticering, behandling, leve med MS
29 juni, 2016 Hjernen og nerver
At leve med Parkinsons sygdom
13 maj, 2016 Hjernen og nerver
Hovedpine er en almindelig lidelse. Årsager til at det ...
12 maj, 2016 Hjernen og nerver
Svimmelhed – almindeligt og ubehageligt, men sjældent farligt
Usikkerhed, det hele snurrer og svajer. Svimmelhed har ...
10 maj, 2016 Hjernen og nerver
Cerebral parese.Årsager og behandling.
Cerebral parese forkortes ofte CP og medfører, at ens b...
9 maj, 2016 Hjernen og nerver
Afasi (aphasia) Årsager og behandling
29 april, 2016 Børn og graviditet
Autisme. Hvordan opdages det?
29 april, 2016 Hjernen og nerver
27 april, 2016 Hjernen og nerver
Huntingtons sygdom. Arvelighed og sygdomsbillede.
Huntingtons sygdom er en degenerativ sygdom, der er arv...
27 april, 2016 Depression og angst
Klaustrofobi (angst for lukkede rum)
25 april, 2016 Depression og angst
25 april, 2016 Børn og graviditet
ADHD. Diagnosticering og behandling. At leve med ADHD.
Hyperaktivitet, impulsivitet og problemer med koncentra...
25 april, 2016 Hjernen og nerver
Demens symptomer og behandling
21 april, 2016 Hjernen og nerver
Kronisk migræne. Hjælp og behandling
Der er tale om kronisk migræne, når man næsten dagligt ...
20 april, 2016 Hjernen og nerver
Migræne kendetegnes ved anfald af voldsom hovedpine, so...
20 april, 2016 Depression og angst
Depression hos ældre. Årsager og behandling
Hyppigheden for depression stiger for ældre over 65 år....
For at gøre din oplevelse af vores side så god som muligt, bruger vi cookies. Ved at fortsætte med at bruge vores hjemmeside accepterer du, at der bruges cookies. Læs vores persondatapolitik
DOKTORN.com blev grundlagt i 1999 af Add Health Media AB med det formål at formidle viden og information om medicin, sundhed og velvære til sundhedsvæsenet og den brede offentlighed.