da de da de da de fi en en en sv da nl de bar da da da da fr da da da en da da da nl da da da da da da da en da da da da da da da da de da de de da da es da da it da de
Eleverne skal gå helt hen til grænsen | Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.
At løse op for konflikterne i en klasse forudsætter, at man kan gøre problemerne synlige overfor eleverne.
KAPPEL. Fin Kusch er til dagligt lærer på Gustav Johannsen-Skolen i Flensborg. Han har også en uddannelse som deeskalationstræner. Han kan lære børn, hvordan de bedst kan håndtere konflikter. Politibetjenten Markus Langkämper har den samme uddannelse. De to danner et makkerpar, som rejser rundt til forskellige skoler for at sætte en udvikling i gang. Lige inden sommerferien var de på Kaj Munk-Skolen i Kappel, for at håndtere en konflikt i en sammenlæst klasse. Det var PPR (Pædagogisk Psykologisk Rådgivning), der havde bevilliget forløbet på 12 timer.
- Drengenes adfærd er det store problem i klassen. De har meget lidt respekt for hinanden, fortæller klasselæreren Manja Ratai-Grumser.
Forløbet tager i første runde to dage. Det finder sted i gymnastiksalen og består af både rollespil og rundkredsdiskussioner.
- Vi tager en samtale med klasselæreren. Ud fra den laver vi et program, som er meget fleksibelt. Vi har nogle lege med, der skal fremme samarbejdet i klassen. Det handler om at lade gruppen eskalere, deeskalere, finde løsninger og strategier, siger Fin Kusch.
- Vi er ikke terapeuter, vi sætter i gang, og passer på, at det hele ikke eskalerer mere, end det skal. Vi har en bestemt spørgeteknik, så eleverne begynder at reflektere over deres adfærd, og hvorfor de er frustrerede. De skal kunne relatere frustrationerne fra legene til deres dagligdag i klassen. Eleverne skal kunne erkende deres egen rolle i klassen, siger han.
Normalt er det læreren, der skrider ind, og forsøger at løse en konflikt i klassen. Sådan er det ikke her. Her skal de selv løse problemerne mens klasselærer Manja Ratai-Grumsera sidder på en bænk ude i siden af gymnastiksalen og observerer. Hun skal være med, men må ikke blande sig. Som lærer er det svært at udvikle strategier imod adfærd, mens man underviser. Nu får hun mulighed for at se på det udefra.
- Det er noget andet end, når jeg er i klassen. Konflikterne er bygget anderledes op, end jeg opfatter det i en undervisningssituation. Det kan godt være, at jeg ser en bestemt elev som den, der forstyrrer, men her ser jeg, at det måske slet ikke er vedkommende, der starter hele forstyrrelsen. Det er bare ham, der råber højest. Klassen skal snakke noget mere om deres konflikter, siger hun.
Eleverne skal i gang med et rollespil. De leger kameljæger. To elever går ud, de skal være jægerne. En elev får et reb bundet til sine bukser, Det er kamelungen, som skal fanges af jægerne. De andre elever skal lægge en strategi for, hvordan de kan beskytte kamelungen.
Pigerne i klassen overtager styringen med det samme, Eleverne diskuterer i første omgang i en rundkreds. Drengene blandet sig stort set ikke og virker ikke særlig med. Elevernes første strategi for at beskytte kamelungen virker slet ikke, men ingen af de voksne griber ind.
Så går der fuldstændig ged i den, Markus Langkämper henter alle eleverne tilbage i rundkreds. Han er skuffet. Drengene boykotter legen. Markus Langkämper spørger eleverne, hvad der er gået galt. De analyserer og prøver på ny at lægge en strategi: Eleverne kommer frem til, at der er brug for en, der leder dem. Samtidig vil pigerne have drengene bedre inddrager. Man kan tydeligt mærke frustrationerne, både hos dem, der boykotter legen, og hos dem der gerne vil have den gennemført.
Der går mere end en halv time, inden strategien begynder at virke. Nu er det kun en enkelt dreng som ikke vil være med. Til gengæld prøver han ihærdigt at lokke de andre drenge væk fra legen igen. Til sidst bliver han bedt om at forlade gymnastiksalen, for at legen kan blive gennemfgørt. Det bliver den med stor succes, jægerne får ikke fat i kamelungen.
Der er en række lærere i Dansk Skoleforening, der har taget uddannelsen som konflikthåndterere. Den bliver betalt af Kriminalpräventiver Rat.
- Jeg håber at endnu flere tager uddannelsen. Indtil nu er der blevet uddannet omkring 60 politifolk, socialarbejdere og lærere, siger Fin Kusch.
Markus Langkämper ser det præventive arbejde med problematiske unge som en vigtig brik. Selvom det ikke kan måles.
- Vi har indtil nu kun fået positive tilbagemeldinger efter, at vi har været ude på skolerne. Lærerne siger, at der er sket noget i de klasser, vi har arbejdet med. Som dem der står udenfor, ser vi nogle helt andre ting end læreren, siger han.
Flere oplysninger om konflikthåndtering findes på hjemmesiden www.hastdustress.de
En verden i krise
21. marts 2022Kære alle, Nu hvor vi lige troede, at de helt mørke skyer langsomt var ved at forsvinde, og vi endda kunne begynde at ane forårssolen, så rammer overfaldet ...
Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.Stuhrsallee 2224937 Flensburg