da da da de da da da fr da sv pl en da da nn sv da ja da da fr da en da da da da pt da en da en da da fi da da da da de sv en da sv fi da et als da da sv da et da da en da da da da da da da da da da da da da en et et et et de da da da sv da da da da da da da da da da nl da da da nl da nn da da da et et et et et et da da da da da da da da da da da da da et et da da da da da da da da da da da da et da da da da da da da da da da da da hbs_lat et et da da da da da da da da da da da da et da en et da sv da de fr de it da
Hofte- og knæledsoperationer ved slidgigt. Genoptræning. | iSUNDHED.dk
Man har gennemført denne type operationer i over 50 år, og i dag er det et relativt simpelt indgreb. Det udføres ofte med rygmarvsbedøvelse og tager 1-2 timer. Det syge led erstattes med kunstige komponenter af plast og metal. Oftest fæstnes protesen med ben-cement. En nyere metode der anvendes på yngre patienter, er at lade protesen vokse fast i knoglen i stedet for at anvende ben-cement.
Opdateret: 12 april, 2016 Publiceret: 1 november, 2011
Hvert år får mange mennesker et nyt kunstigt knæ eller en hofte. Formålet med disse operationer er at øge bevægeligheden og lindre de store smerter, der ofte følger med slidgigt.
At have ondt i knæ- eller hofteled er et almindeligt problem for ældre. Årsagen er ofte slidgigt, en ledsygdom der gør at brusken i leddet bliver tyndere. Slidgigt angriber ofte ældre mennesker, men kan også opstå hos yngre ved reumatiske tilstande, skader og i ensidigt belastede led – f.eks. hos eliteidrætsudøvere, hos mennesker med stor arbejdsbelastning eller hos overvægtige.
De smerter der opstår ved slidgigt, udspringer af fortyndet eller helt ødelagt brusk i leddet. Knoglerne gnider dermed direkte mod hinanden, og det gør ondt. Nogle har kun ondt når de bevæger leddet, mens andre har konstante smerter. Til at begynde med kan smerterne lindres med fysioterapi eller smertelindrende medicin, men begynder smerterne at have negativ indflydelse på livskvaliteten, er en operation værd at overveje. Mange med svær slidgigt har f.eks. svært ved at gå. Sættes en ny protese ind ved en operation, bliver patienten næsten så god som ny og smerten minimeres.
For at stille den rigtige diagnose, undersøges patienten nærmere hos en ortopæd eller en reumatolog via røntgen, smertevurdering og en vurdering af bevægeligheden i leddet.
Ved knæledsoperationer anvendes forskellige teknikker, afhængig af skadens størrelse. Ved mindre bruskforandringer erstattes kun de angrebne dele af leddet. Er ledskaderne mere alvorlige, erstattes hele leddet med en protese. De kunstige dele er lavet af plast og metal, som cementeres fast. Også denne operation gennemføres med rygmarvsbedøvelse og tager ca. en time.
Overvejelser inden knæ- eller hofteledsoperation
En knæ- eller hofteledsoperation er i dag rutine. Men der er dog visse risici, som man skal tage alvorligt. Derfor er det vigtigt at være lidt forberedt og opmærksom. Man bør informere lægerne om eventuelle andre sygdomme, f.eks. dårlige nyrer, så behandlingen kan tilpasses ens konkrete helbredstilstand.
Infektion. For at undgå infektion i såret efter operationen er hygiejne meget vigtig. Derfor skal patienten vaskes to gange og anvende bakteriedræbende sæbe. Oftest gives også antibiotika ved selve operationen.
Blodprop. Ved knæ- og hofteledsoperationer giver man pr. rutine blodfortyndende medicin for at forhindre blodpropper. Patienten får blodpropsforebyggende behandling aftenen inden operationen, og skal fortsætte denne behandling i 7-28 dage. Det er også meget vigtigt at få patienten op at gå, og begynde at træne så hurtigt som muligt efter operationen. Med de nye lægemidler der forebygger blodpropper, behøver man ikke påbegynde træningen før dagen efter operationen.
At protesen frastødes. I nogle tilfælde kan protesen løsne sig. Derfor skal nogle træningsformer undgås. Det gælder f.eks. løb, hop og tunge løft, som kan medføre overbelastning af protesen.
Allerede dagen efter operation er det vigtigt at belaste benet og begynde at træne. Der kræves meget træning for at få styrken og bevægeligheden tilbage. I starten har man brug for en stok eller krykker. Det første halve år kan det være svært, da man ikke har så let ved at røre sig, men efterhånden bliver det lettere. Normalt er man sygemeldt 6-8 uger. Det endelige resultat af operationen ses efter ca. et år.
Træning er yderst vigtig. Derfor får alle patienter tydelige instruktioner og tilpassede træningsprogrammer af deres fysioterapeut. Gode træningsformer er gang, cykling og svømning. Man skal forsøge at undgå tungt arbejde og idrætsaktiviteter som tennis, løb og skiløb, da protesen så kan overbelastes.
Denne artikel handler om:
Bevægelsesapparatet muskelsmerter slidgigt ledvärd rygsmerter
2 marts, 2022 Bevægelsesapparatet
Slidgigt er en sygdom, der nedbryder brusk i et eller f...
7 februar, 2022 Bevægelsesapparatet
Slidgigt og ledsmerter. Hjælp og medicinering
Ledsygdomme er ifølge WHO en af hovedårsagerne til funk...
25 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Lændesmerter rammer hvert år mange mennesker. Det kan v...
Seneste nyt Mest populære
5 juli, 2022 Mave og tarm
Dysfagi (synkebesvær) – hvorfor har man svært ved at synke?
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
2 marts, 2022 Hjerte og kar
Alt om forhøjet blodtryk – hypertension
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
9 februar, 2022 Hud og hår
Koldsved (diaphoresis) Situationer med koldsved, årsager.
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Klemt finger. Skal det behandles?
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Smerter – hvilken type har du?
Oplevelsen af en smerte kan kun beskrives af den, som h...
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Rygsmerter kan være en inflammationssygdom, der er svær at opdage
Smerter i ryggen, ofte i lænden, og så kraftige smerter...
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Reumatoid artritis (RA) – symptomer og behandling af reumatisme
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Vindueskiggersyndrom (claudicatio intermittens)/åreforkalkning i benene – årsag, symptomer og behandling
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Knogleskørhed (osteoporose) – find ud af, om du er i risikozonen
I Sverige er der hvert år cirka 70.000 knoglebrud efter...
7 februar, 2022 Bevægelsesapparatet
Forstuvet fod, hjælp mod smerter, genoptræning
Hvis du har forstuvet en fod gør det rigtig ondt, men d...
28 august, 2017 Bevægelsesapparatet
Knogleskørhed – er du ramt af brud?
Hvis du har fået et brud, er det vigtigt at blive under...
2 maj, 2016 Bevægelsesapparatet
Diskusprolaps er en almindelig gene i rygsøjlen, men mæ...
29 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Gigt. Årsager, hvad kan jeg selv gøre.
Urinsyreniveauet øges i kroppen, hvis man: ...
27 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Iskias. Hvad er det?
Iskias giver smerter i ryggen, som så stråler ned i ben...
25 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Hælspore (fascitis plantaris) Hvad er det og hvorfor opstår det?
En hælspore er en overbelastning af fodsålen, der giver...
19 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Dupuytrens sygdom (kontraktur) er en bindevævssygdom. Behandling
18 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Rysten på hænder (essentiel tremor) Hvorfor ryster man? Hvad kan der gøres?
12 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Brækket hofte – hoftebrud. Hovedtyper, operation og rekonvalescens
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Benhindebetændelse (periostitis) Hvad er det og hvad kan man selv gøre?
Benhindebetændelse er, på trods af sit navn, ikke en be...
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Brækket ribben (ribbensbrud) Hvordan behandles det?
Ribbensbrud eller brækket ribben kan også beskrives som...
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Frossen skulder (kapsulit) Hvor lang tid tager det, og hvilken behandling gives?
En frossen skulder er når man får ondt i skulderen, og ...
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Hallux Valgus / skæv storetå. Hvad er det og skal det behandles?
Hallux valgus er den lægelige betegnelse for en skæv st...
For at gøre din oplevelse af vores side så god som muligt, bruger vi cookies. Ved at fortsætte med at bruge vores hjemmeside accepterer du, at der bruges cookies. Læs vores persondatapolitik
DOKTORN.com blev grundlagt i 1999 af Add Health Media AB med det formål at formidle viden og information om medicin, sundhed og velvære til sundhedsvæsenet og den brede offentlighed.