da da da de da da da fr da sv pl en da da nn sv da ja da da fr da en da da da da pt da en da en da da fi da da da da de sv en da sv fi da et da da da als da da sv da en et da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da et et et et da da da da da da da da da nl da da da da da nl da da da nl da nn da da da et et et et et et da da da da da da da nb da da da da da et et da sv da da da da da da da da da da et da da da da da hbs_lat da en da en da da da et et nl da da da da da da da da da da da et da en et da sv da de fr de it da
Alt om lungefibrose (idiopatisk) | iSUNDHED.dk
Diagnosen lungefibrose stilles gennem et ”detektivarbejde” og udelukkelsesmetoden. Foto: Shutterstock
Med patientstøtte kan du få adgang til klare og enkle oplysninger om sygdommen og lægemiddelbehandlingen. Foto: Shutterstock
Sygdomsbilledet ved idiopatisk lungefibrose indeholder blandt andet vedvarende hoste og alvorlig åndenød. Foto: Shutterstock
Lungefibrose er en sygdom, der viser sig i form af langvarig tør hoste og åndenød, der strækker sig over en længere periode. Sygdommen forværres i støt tempo, men nye lægemidler kan bremse forløbet og samtidig forbedre livskvaliteten hos den ramte person.
Gennemgået af: Anders Halvarsson , Praktiserende læge
Sammen med din læge og en optimeret behandling, somme tider suppleret med såkaldt patientstøtte, er der gode muligheder for, at du kan leve et godt liv, selvom du får konstateret lungefibrose. Der er lanceret nye behandlingsmetoder, og i de senere år er der lanceret to nye metoder, der kan give dig nyt håb som patient. Samtidig blev der i Sverige i efteråret 2014 oprettet et nationalt register med det formål at kortlægge både sygdommen og behandlingen mere omhyggeligt.
Lungefibrose rammer normalt i 60-års-alderen og langt de fleste tilfælde hos personer, der er mellem 40 og 80 år. Rygning kan øge risikoen for sygdommen, og det menes også, at visse lægemidler og arbejdsmiljøer kan fremkalde ardannelsen (fibrosen).
Personer med lungefibrose har betændelse i lungevævet, som bliver til ar, der påvirker vejrtrækningen.
Betegnelsen ”idiopatisk” lungefibrose betyder, at man egentlig ikke kender den præcise årsag til, at nogle personer får lungefibrose. Derimod kender man til nogle typiske symptomer og tegn, du kan være opmærksom på. Forløbet kan variere alt efter hvem, der får lungefibrose. Det er vigtigt at tage kontakt til lægen og blive undersøgt, så du kan få udredt dine symptomer.
Tør hoste er almindeligt hos personer, der lider af lungefibrose. Hosten skal have varet i mindst seks måneder. Med tør hoste menes, at der ikke kommer slim med op, når du hoster.
Åndenød er et andet symptom. I begyndelsen sker det måske i forbindelse med aktiviteter, hvor du ikke tidligere har fået åndenød, og med tiden opstår det oftere og oftere i hverdagen – selv i forbindelse med hvil.
Senere symptomer kan være forstørrede fingerspidser og tykkere neglerødder. Det kaldes for ”trommestikfingre” og forekommer kun hos nogle patienter. Der kan desuden opstå ”perifert ødem” – en væskeansamling i ben og arme .
Symptomerne på lungefibrose kan komme gradvist, sommetider over flere år, og en forværring kan komme ”snigende”. Det betyder, at mange venter med at søge hjælp, hvilket kan påvirke behandlingen og sygdomsforløbet.
Selve fibrosen – arrene i lungerne – kan i længden påvirke vejrtrækningen og føre til nedsat lungefunktion. Det er derfor vigtigt, at man i god tid søger læge, hvis man kan genkende nogle af symptomerne ovenfor. Der findes i dag nye behandlinger, som lægen kan informere om.
Diagnosen lungefibrose stilles gennem et ”detektivarbejde” og udelukkelsesmetoden. Det gør man, fordi der endnu ikke findes nogen specifikke tests eller undersøgelser, der direkte kan påvise lungefibrose. Man starter med at udelukke andre lungesygdomme, hvor man anvender flere forskellige analyser for at stille en så sikker diagnose som muligt.
Man kan også tage et røntgenbillede, men på grund af arvævet kan det være svært for røntgenstrålerne at trænge igennem. En radiolog kan dog med det rette udstyr spore en eventuel fibrose via røntgenfotos. Det kan kræve en CT-scanning med høj opløsning for at se eventuelle forandringer på lungerne.
Andre undersøgelsesmetoder er kontrol af lungefunktionen, bronkoskopi (lungeendoskopi), hvor man undersøger luftvejene visuelt, samt biopsi. Biopsi, eller vævsprøver, er ofte den sidste diagnosemetode, man benytter, såfremt ingen af de andre undersøgelser har kunnet fastslå lungefibrose. En biopsi udføres ved kikkertkirurgi.
De tiltag, der benyttes lungefibrose i dag, er behandlende og forebyggende. Der findes ingen helbredende behandling, men der er kommet nye lægemidler til, der anses for at være effektive til at bremse sygdommen i dens udvikling. Behandlingen bliver tilpasset den enkelte person. Som patient skal du regelmæssigt tilses af din læge for at få kontrolleret, hvordan sygdommen udvikler sig. Der findes forskellige måder at behandle lungefibrose og sygdommens symptomer på – både med og uden medicin. Det kan i værste tilfælde blive aktuelt med en lungetransplantation. Dette anbefales på et tidligt tidspunkt hos patienter, hvor sygdomsforløbet ser ud til at gå hurtigt.
Det er dog langt fra alle, som kan gennemgå en transplantation. Derfor handler en stor del af behandlingen om at bremse udviklingen af sygdommen, lindre symptomerne og gøre livet lettere for dig som patient. Det er vigtigt for personen, der er ramt af lungefibrose, at vide, at man som patient i Danmark har juridisk ret til en ekstra vurdering (en såkaldt (second opinion) hos en anden specialist af, hvordan man skal behandles. Du kan derfor vælge at få vurderingen foretaget igen i en anden landsdel, hvis du vil. Denne regel gælder for alle patienter, der lider af en alvorlig sygdom.
Ved idiopatisk lungefibrose er der et stort behov for nye behandlingsmetoder, især da den eneste helbredende behandling i dag er lungetransplantation. I de senere år har der ikke kun været ét, men hele to lægemidler, der hjælper på sygdommen, og som er godkendt til behandling både internationalt og nationalt. Begge lægemidler har en effekt, der bremser forringelsen af lungefunktionen hos patienter med idiopatisk lungefibrose. Det er forskelligt, hvilket af de to lægemidler, man som patient skal bruge. Det er dog positivt, at selvom lægemidlerne ikke kan genoprette lungefunktionen, kan de bevare den lungefunktion, man har ved behandlingens start, hvis de tages i brug tidligt.
For personer med diagnosen lungefibrose kan det være godt at have adgang til tydelig og enkel information om sygdommen og behandlingen med lægemidler. Det kan også føles trygt at få råd og støtte til spørgsmål i forbindelse med bivirkninger.
Du kan få denne form for støtte gennem en patientstøtteforening. Tal med den behandlende læge, så I i fællesskab kan finde patientstøtte til dig, der har lungefibrose. Patientstøtten supplerer også den løbende behandling og kan dermed give ekstra tryghed i livet for dig som patient. IPF Sverige er patientforeningen for lungefibrose, og de tilbyder støtte til patienter og pårørende med sygdommen. Læs mere om IPF Sverige her.
Et liv med lungefibrose
Med den nye medicin, der bremser sygdomsforløbet, og de forbedrede diagnostiske redskaber er der håb for, at personer med lungefibrose kan få endnu bedre hjælp i fremtiden. Det er derfor meget vigtigt at kontakte lægen hurtigt, hvis man genkender et eller flere af symptomerne, så en eventuel lungefibrose kan opdages så tidlig som muligt.
Man kan selv gøre en del for at påvirke sygdommen. Hvis man ryger, er det vigtigt at holde op. Rygning er ikke kun en kendt risikofaktor, men kan også gøre, at sygdomsforløbet ved lungefibrose accelererer.
Derudover har kropsvægten også en betydning. Derfor er det vigtigt at have en sund livsstil, da både under- og overvægt kan påvirke tilstanden hos den, der har lungefibrose. Hospitalet har en lungerehabilitering, hvor et team ser på alle faktorer inden for den enkeltes livssituation og sygdom sammen med eventuel patientstøtte. Den kombinerede indsats kan være med til at give patienten med lungefibrose en bedre hverdag. Bed din behandlende læge om mere information.
Denne sygdom handler om:
Luftvejene og allergi forkølelse lungefibrose lungekræft lungesygdom
2 marts, 2022 Kræft
Lungekræft er en af vores mest almindelige kræftformer,...
2 marts, 2022 Luftvejene og allergi
Kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL)
Det anslås, at der i Sverige er næsten 700.000 personer...
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
Cystisk fibrose er en sygdom, der indebærer, at de slim...
Seneste nyt Mest populære
5 juli, 2022 Mave og tarm
Dysfagi (synkebesvær) – hvorfor har man svært ved at synke?
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
2 marts, 2022 Hjerte og kar
Alt om forhøjet blodtryk – hypertension
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
9 februar, 2022 Hud og hår
Koldsved (diaphoresis) Situationer med koldsved, årsager.
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Klemt finger. Skal det behandles?
5 april, 2022 Luftvejene og allergi
Stoppet næse – almindelig forkølelse eller allergi?
Snottet og stoppet næse sker for alle et par gange om å...
5 april, 2022 Luftvejene og allergi
Man får næseblod, fordi de overfladiske blodkar i næsen...
5 april, 2022 Luftvejene og allergi
Astma – symtomer og behandling
2 marts, 2022 Infektioner og vacciner
Alt om feber – hvad er normal temperatur?
2 marts, 2022 Luftvejene og allergi
Alt om pollenallergi (høfeber) – årsag, symptomer, behandling og vaccination
Med foråret og sommeren går mange allergikere den svære...
2 marts, 2022 Infektioner og vacciner
Alt om ondt i halsen
I forbindelse med for eksempel forkølelse er det almind...
2 marts, 2022 Infektioner og vacciner
Influenza – symptomer, årsag og behandling
Hvert år om vinteren spredes influenzaen, og mange bliv...
13 maj, 2016 Luftvejene og allergi
Høfeber (allergisk rhinitis) Hjælp og behandling.
I løbet af forårs- og sommersæsonen lider mange af høfe...
25 april, 2016 Børn og graviditet
Forkølelsesastma (Astmatisk bronkitis) – kender du symptomerne?
Mange børn går rundt og er forkølede og hoster – nogen ...
21 april, 2016 Luftvejene og allergi
Hoste, årsager og behandling
Hoste er en beskyttelsesrefleks, som kroppen bruger for...
21 april, 2016 Luftvejene og allergi
21 april, 2016 Luftvejene og allergi
20 april, 2016 Luftvejene og allergi
20 april, 2016 Kræft
Lungekræft er en af de mest almindelige kræftformer, de...
19 april, 2016 Bedre liv
Alt om mider. Deres livsbetingelser og vores allergi
Man kan finde et af de ældste levende dyr i din seng, o...
19 april, 2016 Infektioner og vacciner
Forkølelse. Hvorfor bliver man smittet? Forebyggelse.
Bacillerne trives med koldere vejr, i offentlige transp...
19 april, 2016 Luftvejene og allergi
Lungefibrose. Udvikling, symptomer og behandling
Lungefibrose er en sygdom der viser sig i form af langv...
19 april, 2016 Kræft
MDS Sygdomsbillede og behandling
Myelodysplastisk syndrom, MDS, er ikke blot en sygdom, ...
For at gøre din oplevelse af vores side så god som muligt, bruger vi cookies. Ved at fortsætte med at bruge vores hjemmeside accepterer du, at der bruges cookies. Læs vores persondatapolitik
DOKTORN.com blev grundlagt i 1999 af Add Health Media AB med det formål at formidle viden og information om medicin, sundhed og velvære til sundhedsvæsenet og den brede offentlighed.