da da eo en da da da sv da da da da da da nl da da da da nl da da da da nl da da da fr nl da da da da nl da da da da nl da da sv da nl sv da da da de nb sv da da de nb da da da de nb da da da da da en en da da en en en en en en de en en en da da fr da da en da da da da da da da da en da
Her kan du søge i alle UNESCO Samlingernes omkring 4.000 genstande fra hele verden. Start din søgning ved for eksempel at indtaste en genstandstype, du gerne vil finde, i ’genstandsnavn’ eller ’fuldtekstsøgning’. Med de blå bokse til højre kan du derefter filtrere din søgning i forhold til bestemte emner, indsamlingslande og samlinger. Du kan også gå på opdagelse i de blå bokse uden at have valgt en bestemt genstandstype (i venstre side).
Viser 1 - 9 af 9
Sortér efter Genstandsnummer (med samlingsforkortelse)GenstandsnummerGenstandsnavnDato ændret
Samling: De dødes liv A
Emneord: Kunst (malerier, skulpturer o.a. der vurderes som kunst eller brugskunst), Religion og magiske genstande, Fest eller ritual, Turisme, Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer)
Uddrag: Tupilak-figur i hvid rensdyrtak fra Grønland. Den består af fire uhyggelige væseners ansigter – ingen kroppe eller lemmer. Moesgaard Museum modtog den i 2014. Vi ved ikke, hvornår den er lavet. Tupilak-figurer som denne kendes under navnet ’tupilak’ af enhver turist, der besøger Grønland, men det er i virkeligheden misvisende, for disse figurer er alene små illustrationer af de rigtige tupilakker, som er magiske, ulykkebringende åndevæsener, som man kan sende efter sine værste fjender for at slå dem ihjel. De berømte små tupilak-figurer i f.eks. fedtsten, kaskelottand eller, som her, rensdyrtak, er altså ikke i sig selv magiske. Ofte forestiller en tupilak-figur et åndevæsen sammensat af flere væsener. Ofte er den endvidere i krybende position, men den kan også stå oprejst som denne. Vi ved hvornår de første tupilak-figurer blev skåret i Grønland og hvad der foranledigede det. Det skete nemlig i slutningen af 1800-tallet i Østgrønland, da besøgende danskere undrede sig over, hvordan tupilakkerne mon så ud – disse dræbende ånder, som grønlænderne berettede om. Såvel polarforskeren Gustav Holm som eskimoforskeren William Thalbitzer skal have efterspurgt en illustration af disse dræberånder. Og i stedet for at tegne en tupilak, så skar åndemaneren figurer af bl.a. drivtømmer som illustration. Det var de første tupilak-figurer. Siden er der kommet mange til. I starten lignede figurerne meget de sammensatte åndevæsener, der blev berettet om, men med tiden udartede tupilak-figurerne sig i mere og mere grotesk retning i takt med at de europæiske og amerikanske opkøberes begejstring steg. I dag er det et kunsthåndværk med lang tid og tradition bag sig, og det udøves med stor fantasi. Den genkendelige skabelon udgøres af de groteske og uhyggelige elementer, referencerne til det mytiske univers samt størrelsen og de materialer, der bruges. De magiske tupilakker er uhyggelige og farlige En tupilak er et ulykkebringende trolddyr skabt gennem magi, som ethvert menneske kunne frembringe hvis man fulgte de rette anvisninger og lærte sig at beherske magien. Det var heksekunst, men det var ikke forbeholdt åndemaneren. Man skulle i al hemmelighed sammensætte dele fra forskellige dyr, knogler fra både dyr og mennesker og gerne dele fra et barnelig. Det var også godt at tilføje noget, der havde at gøre med den person, man gerne ville bringe ulykke over, for eksempel lidt hår eller neglerester. Så skulle tupilakken gøres levende ved at synge bestemte trylleviser og blive stor ved at suge af sin skabers kønsdele. Dernæst skulle den almindeligvis søsættes, og så ville den selv finde frem til sit offer og dræbe det. Men det var en risikabel affære, for hvis offerets kraft var større end afsenderens, så ville tupilakken følge offerets vilje og vende tilbage til sin skaber og dræbe ham i stedet. Den eneste måde, fremstilleren da kunne redde sit skind på, var ved at gå til bekendelse. I Bodil Kaalunds bog ’Grønlands kunst’ (2011), er der på side 28 en lille beretning om en pige, der under sin alvorlige sygdom – af angst for at være blevet offer for egen trolddom – bekender at have bygget en tupilak. Her får man også fortalt hvordan tupilak-byggeriet konkret gik for sig. På side 30 er der en anden, lige så kort, beretning om hvordan en grønlandsk åndemaner har frembragt en tupilak. Begge beretninger er fra begyndelsen af 1900-tallet, men så sent som i 1970erne har østgrønlandske fangere berettet om en kajakmand, der var blevet trukket ned i dybet, da han havde harpuneret en tupilak fordi han troede, det var en sæl. Fangerne skar en tupilakfigur af uhyret som illustration (s. 32). Tupilakken gik til angreb som det dyr, den lignede. Hvis den antog sælens form, trak den således offeret ned under vandet og druknede det, men hvis den havde form som en isbjørn, åd den offeret. Hvis tupilakken var usynlig, skræmte den offeret til døde eller ranede offerets sjæl. Efter sin gerning opløstes tupilakken. Tupilakken lignede efter den vest- og sydøst-grønlandske opfattelse et almindeligt dyr, men kunne skifte form til et andet dyr. Den kunne omdanne sig til ethvert af de dyr, hvis knogler var blevet brugt til at lave den. I den nordøst-grønlandske opfattelse lignede tupilakken flere forskellige dyr på én gang. Tupilakkens religiøse kontekst I en artikel om den grønlandske tupilak beskriver Robert Petersen en del af det religiøse univers, som tupilak-troen indskriver sig i: ”Tupilakmagien er ikke noget isoleret fænomen indenfor eskimoernes religion. Man kan ikke rigtig skille den fra religionen, fordi en række religiøse og magiske grundopfattelser var betingelsen for tupilaktroens eksistens. Af disse grundideer kan følgende nævnes: 1) I troen på dyrenes formering indgik den opfattelse, at dyreknogler ville få kød på igen og igen blive til fangstdyr. Når man smed sælknogler i vandet var det jo meningen, at disse knogler ville blive til et nyt dyr. 2) Anvendelse af de forskellige dyreknogler skyldtes ikke blot den nævnte regenerationstro, men også – ligesom i amulettroen – den tanke, at man derved kunne udnytte de forskellige dyrs ledsjæle, og dermed deres egenskaber. Et enkelt leds sjæl kunne så repræsentere et helt dyr med dets udseende, størrelse og opførsel, og ikke mindst dyrets angrebsform. 3) Den sorte magi tænktes at skulle virke ved handlingens hemmeligholdelse, ved trylleviser, efterligning og berøring. Alle disse dele indgik i tupilakmagien. 4) Åndetroen befolkede naturen med stærke væsener, der ikke selv havde nogen vilje, men måtte adlyde et viljesvæsen, når dette havde lært at beherske magien” (1987-88, s. 50-51). Tupilaktroen havde betydning for grønlændernes hverdagsliv I Grønland var tupilaktroen engang så virkelig, som noget kan blive. Tupilakken var i dén grad levende for de folk, der sammensatte knogler og sang viser over dem, eller døde i sikker forvisning om, at de var ofre for egen trolddom. Og den var virkelig for de folk, der overværede seancer, hvor åndemaneren jagtede og tilintetgjorde en tupilak. Men hvad oplevede åndemaneren selv i sit indre, spørger Robert Petersen afslutningsvis (s. 51). Det ved vi i sagens natur ikke. Men tupilak-byggeriet har været et redskab til, i al hemmelighed, at forsøge at håndtere visse typer af konflikter i samfundet. Og tupilaktroen har udgjort en vigtig bestanddel i samfundets forklaringsmodel for sygdom, død og ulykke: Hvorfor er min tante dødeligt syg? Måske har nogen sendt en tupilak? (Teksten bygger på Tinna Møbjerg, 2001, Rolf Gilberg, 1986, Bodil Kaalund, 2011, og Robert Petersen, 1987-88)....
Emneord: Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner), Turisme, Materialer og redskaber til industriel produktion
Uddrag: Her er en sælskindsrest udnyttet til souvenir: man har med en maskine stanset et stykke ud, så det ligner et rigtigt sælskind, udspændt til tørring på en træramme. Fabriksfremstillet (Grønlandsgarveriet)....
Emneord: Turisme, Smykker, kropsbåren pynt og accessories, Materialer og redskaber til industriel produktion
Uddrag: Her har man syet en lille pung af sælskindsrester. Fabriksfremstillet....
Emneord: Turisme, Materialer og redskaber til industriel produktion, Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer)
Uddrag: Sæl syet af skindrester. Fabriksfremstillet....
Emneord: Turisme, Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer), Materialer og redskaber til industriel produktion
Pung med Djengis Khan motiv
Emneord: Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag, Turisme
Uddrag: Det er vigtigt at have en flot pung i Mongoliet. Ligesom i Danmark, hvor man kan have billeder af sin familie, har mange mongoler et billede af Djengis Khan dekoreret på deres pung. At have Djengis Khan på din pung bringer held og penge.  Djengis Khan er i Mongoliet også en populær figur på turistsouvenirs, og derfor finder man hans motiv på mange forskellige ting, som mongolerne sælger til turister og blandt dem selv. Djengis er et stærkt og betydningsfuldt symbol for mongolerne, og selvom han findes på mange forskellige hverdagsting, er det altid vigtigt at respektere Djengis. I Mongoliet smider man derfor ikke med sin pung eller træder på billedet af Djengis Khan. ...
Emneord: Leg eller fritid, Turisme
Uddrag: Mange børn, både i byområderne og på landet i Uganda, laver legetøjsbiler og cykler af jerntråd. Dette eksemplar er dog en turistgenstand, den er derfor mere avanceret produceret end dem, som børnene laver. Ideen er at vise, hvordan børnene selv ved hjælp af jerntråd og andre materialer, som de lige har for hånden, laver små biler som legetøj. Bilen kan også være lavet af en plastikflaske med to pinde igennem og 4 plastiklåg som hjul. Navn på luganda: Akagali (pl. obugali) – som betyder lille cykel.  ...
Emneord: Turisme, Leg eller fritid
Uddrag: Navn på luganda: Akamotoka (pl. obumotoka) – hvilket betyder lille bil....
Emneord: Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag, Smykker, kropsbåren pynt og accessories, Beklædning og stof, Handel, Turisme, Materialer og redskaber til håndværksproduktion
Uddrag: Taske lavet af bark fra et figentræ. Navn på luganda: Ensawo y'olubugo (pl. ensawo z'olubugo). Stof af bark er kiganda tradition - det vil sige tradition for Baganda-folket, som bor i Buganda (det største kongedømme i Uganda og kongedømmet hvori Kampala ligger). Bark cloth, som det kaldes på engelsk, fremstilles ved, at man man tager det inderste bark fra et figentræ og gennemvæder det, hvorefter barken bankes, således at fibrene foldes ud. Herefter kan stykkerne med bark-stof syes sammen til større stykker stof. Kunsten er, at barken ikke bankes så tynd, at der kommer huller i stoffet. Stof af bark fremstilles stadig i Uganda i dag og er blevet et symbol på Buganda-folket og dets kongedømme. Som eksempel på en dragt fra samlingen, der traditionelt blev lavet i barkstof henvises til UG. 172....
Samling : Vælg en eller flere (eller-søgning)
De dødes liv A (1) Apply De dødes liv A filter
Grønland (4) Apply Grønland filter
Mongoliet (1) Apply Mongoliet filter
Uganda (3) Apply Uganda filter
Indsamlingsland : Vælg et eller flere (eller-søgning)
(-) Remove Grønland filter Grønland
(-) Remove Mongoliet filter Mongoliet
(-) Remove Tanzania filter Tanzania
(-) Remove Uganda filter Uganda
(-) Remove Zambia filter Zambia
Bahrain (1) Apply Bahrain filter
Bolivia (1) Apply Bolivia filter
Brasilien (8) Apply Brasilien filter
Danmark (1) Apply Danmark filter
Ghana (1) Apply Ghana filter
Mexico (10) Apply Mexico filter
Salomonøerne (2) Apply Salomonøerne filter
Emneord: Vælg en emnegruppe eller indsnævr ved at vælge flere (og-søgning)
(-) Remove Turisme filter Turisme
Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag (2) Apply Nationale symboler og stærke etniske markører, f.eks. flag filter
Kunst (malerier, skulpturer o.a. der vurderes som kunst eller brugskunst) (1) Apply Kunst (malerier, skulpturer o.a. der vurderes som kunst eller brugskunst) filter
Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer) (3) Apply Figurer, masker, dukker - alle slags (Barbie, Ganeshfigurer) filter
Religion og magiske genstande (1) Apply Religion og magiske genstande filter
Fest eller ritual (1) Apply Fest eller ritual filter
Leg eller fritid (2) Apply Leg eller fritid filter
Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner) (1) Apply Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner) filter
Materialer og redskaber til håndværksproduktion (1) Apply Materialer og redskaber til håndværksproduktion filter
Materialer og redskaber til industriel produktion (4) Apply Materialer og redskaber til industriel produktion filter
Smykker, kropsbåren pynt og accessories (2) Apply Smykker, kropsbåren pynt og accessories filter
Beklædning og stof (1) Apply Beklædning og stof filter
Handel (1) Apply Handel filter
UNESCO Samlingerne  - Moesgaard Museum, Moesgård Allé 15, 8270 Højbjerg - Tlf. 23447110 - E-mail: unesco@moesgaardmuseum.dk