da en en fi da id da da da fy en fr da en id da da ca da nb da fr da eo es da da de da en es en da de fr en ru da da da de en de sv nb en en de en nb da en sv en sv da tr da sv sv sv sv sv sv sv da en en da da af da en da da ro da fr en da da nb id en da da af en en da da ro da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en da sv en da da it da oc en en es es en en en da da en de da it da en en en en en de da it da sv en da da da da da it en de da da nb da da en en nl nb da da da sv da tr hu da en en en en da nb sv sv en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en sv en en en en nl da da it da da en nl da en it en en en en en en en en en en de da nb da da da en en en da da da en en da da en nl da it da da da da da da da da da da da de da da da en de da it en en en en en da en en en en en en da it en en de en de da da da da sv da da da en nb en en da it en en en en en en en en en de en en en en en en da da it da en en da en it de en en en en da it da de da en da da da it de nb da da en nl da en da da it de da de da da da az en it fr da de de da it nn sv it en en en en nl en da sv da da da eo da sv fr da en da da en en de sv it de da de sv en en en es es en en da da tr en da da tr nl sv de da nb tr da da da da da da da en en fr en en en en en fr en en bg es uk da ja nl fr fr es fr en da da it da da da it en da da da sv fi da fi da en da de da es sv de sv oc da da de sv en da de sv de da ca da da en en pl da de sv da fi en da nn sv sv nb de sv en tr da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en en da en de de da en
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
SOCIALISTISK BIBLIOTEK Progressive Online Library
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
One whistleblower speaks for another. Daniel Ellsberg speaks at Free Bradley Manning protest at Fort Meade, June 1, 2013. Photo: Steve Rhodes. (CC BY-NC-ND 2.0). Source: flickr.com See on Daniel Ellsberg and te Pentagon Papers juli 13, 1971, below.
Socialistisk Biblioteks Tidslinje med links til begivenheder og personer i 1971.
Første økonomiske topmøde i Davos, Schweiz (24. januar – 7. februar), da World Economic Forum’s første møde blev arrangeret af Europa Kommission sammen med europæiske industriledere. Møderne til op til en uges sammenkomst for verdens økonomiske og politiske ledere.
World Economic Forum (Transnational Institute). With articles by Susan George: Te Davos Class + State of Corporate Power 2012.
Social and political crisis hangs over World Economic Forum in Davos. By Nick Beams (World Socialist Web Site, 26 January 2012)
Davos dilemma (Michael Roberts Blog, January 26, 2012)
Skatteadvokat Mogens Glistrups berygtede tv-fremtræden, hvor han sammenligner skattesnydere med besættelsestidens sabotører og praler af sin 0-trækprocent. Stifter herefter Fremskridtspartiet 22. august 1972.
Tidslinjen 22. august 1972 om Fremskridtpartiet.
Tidslinjen 6. oktober 1995 om Dansk Folkeparti.
Lægen Georg Moltved dør. (Født 23. april 1881). Læge i mellemkrigstiden i Skævinge. Formand, som medl. af Radikale Venstre, for Frisindet Kulturkamp (der udgav Kulturkampen og red. af dets afløser Kultur & Politik (1940-41). Uner krigen i Frit Danmark. Aktiv i 30’ernes flygtninge-hjælpeorganisationer.
Lejrchef for flygtningelejren Blaavandslejren (1945).
Medlem af DKP efter krigen, ekskluderet 1950 for titoisme.
I 1955 blev Georg Moltved rekrutteret til Fjerde Internationale (Forenede Sekretariat) af Ernest Mandel. Moltved var sammen med en mindre gruppe blevet ekskluderet fra DKP i 1950 på grund af sin kritik fra venstre. Han indgik siden mere eller mindre formaliseret i den danske Fjerde Internationale-sektions arbejde. Han oversatte Trotskijs værk Revolutionen forrådt (Borgen, 1960) og skrev biografier om Trotskij (1971) og om Lenin (1966).
Georg Moltved (Lubitz’ TrotskyanaNet; Bio-bibliographical sketch, 3 sider). Corrections by Bertel Nygaard + Selective bibliography & notes on archive.
Kulturkamp i Danmark. Af Georg Moltved (Kronik i Information, 1. oktober 1953). Online som indskannet text på Socbib.dk. Appendiks på linkboxen Kulturradikalismen.
Kulturkampen. 3. Aargang, nr. 2, April 1937. Af Georg Moltved (Temanummer om Den spanske Borgerkrig). Heri: Folkefront – vejen frem. Af Georg Moltved (Kulturkampen, nr. 3, 1937). “… folkefronten som den eneste mulige redning for demokratiet.” (i: Kulturkampen – Antologi. Red. af Ole Grünbaum og Henrik Stangerup (Fremads Fokusbøger, 1968, side 70-72).
Leo Trotskij. Af Georg Moltved (Rhodos, 1971, 471 sider). Bind 1: I revolutionens tjeneste + bind 2: Bandlyst af Kreml.
Lenin: en biografi. Af Georg Moltved (Borgen, 1966, 335 sider)
Kommunisme i Danmark: en marxistisk-politisk analyse af Danmarks kommunistiske Parti siden besættelsen. Af Georg Moltved (1953, 48 sider)
Den ungarske marxistiske filosof og litteraturkritiker (Georg) György (Szegedi) Lukács, dør i Budapest (født 13. april 1885 samme sted).
Kulturminister under den ungarske revolution i 1956** og 37 år tidligere  undervisningsminister i den ungarske sovjetregering marts-september 1919.**
Georg Lukásc i 1913. Foto: ukendt. Public Domain. Kilde: Ungarns Nationalmuseum.
** Se også på Socialistisk Bibliotek:
Linksamlingen Ungarn / Hungary 1956
Tidslinjen 21. marts 1919 om ungarske rådsrepublik 1919
George Lukacs (Spartacus Educational)
Glossary of people: Lukács, Georg (Marxists Internet Archive)
Georg Lukacs Archive (Marxists Internet Archive). Biography – Early Works – from History & Class Consciousness to later Literary Criticism – from Te Young Hegel (1938) – post 1945-works.
Lucacs online på skandinaviske sprog:
Georg Lucács 1885-1971 (Marxists Internet Archive; norsk afdeling).Tekster på Norsk bokmål, bl.a. Bolsjevismen som moralsk problem (1918); Kritiske kommentarer til Rosa Luxemburg: Den russiske revolusjon (1923); Bukharins historiske materialisme (1925) Innledning til Lenin – handlingens teoretiker (1967)(skrevet 1924).
Texter av och om Georg Lucacs (Marxistarkiv.se). Svensksprogede artikler, bl.a om Rosa Luxemburg, og online bøger, bl.a klassikerne Historia och klassmedvetande (1923) og Lenins tankevärld (1924).
Förnuftets banemän: från Nietzsche till Hitler (pdf). Av Georg Lukács (Arkiv, 1985, 205 s.; online på Marxistarkiv.se)
Statue of György Lukács in Szent István Park, Budapest District XIII. Made in 1985 by Imre Varga. Te nationalist regime of Victor Orban decided in 2017 to take down te statue, after an anti-marxist and anti-semitic campagn, and replace it with a statue of te anti-semite fascist, Hungarian politician and war criminal Bálint Hóman, (1885-1951). Photo: Taken in 2015 by Globetrotter19. (CC BY-SA 3.0). Source: Wikimedia Commons.
Solzhenitsyn and te new realism. By George Lukacs (Socialist Register, 1965, p.197-215)
Lukács and te tragedy of Revolution: Reflections on ‘Tactics and Ethics’. By John Bellamy Foster (Monthly Review, Vol.73, No.9, February 2022). “For Georg Lukács, revolution represented te realm of te objectively possible. He saw te tragedy of action as a necessary element in a movement toward greater human freedom synonymous with historical necessity.”
Te life and work of Georg Lukács (Solidarity & Workers’ Liberty, Issue 511, 20 June 2019). “John Cunningham talked with Martin Thomas from Solidarity to preview te session on Lukács at Ideas for Freedom, 20-23 June.”
See also Martin Thomas: Lukács: another view (ibid., Issue 518, 25 September 2019) + John Cunningham: More comments on Lukács (ibid., Issue 519, 2 October 2019) + Martin Thomas: Lukács and “tailism” (ibid., Issue 520, 9 October 2019).
Te conversion of Georg Lukács. By Daniel Lopez (Jacobin, 19 January 2019). “Born-again communist, Hungarian revolutionary, Marxist heretic — Georg Lukács was condemned from all sides during his time. Perhaps that’s why he’s perfect for ours.”
Te destruction of history. By Róbert Nárai (Jacobin, 18 February 2018). “Hungary’s right-wing government is attempting to destroy te Georg Lukács’s archive — and his legacy.”
** See also te text of te photo of te Lukásc statue in Budapest:
Te Viktatorship strikes at dawn – te removal of te György (Georg) Lukács statue. By György Lázár (Hungarin Free Press, March 31, 2017). With link to: Hungary is removing statue of philosopher György (Georg) Lukács – he was Marxist and Jewish. By György Lázár. With full photo of te statue. (Hungarian Free Press, February 16, 2017).
Realism, Modernism, and te spectre of Trotsky, Part 1: Lukács. By Neil Davidson (Red Wedge, December 11, 2017). “I want to approach te issue by way of a critique of te greatest twentieth–century defenders of realism and modernism; te Hungarian literary critic, Georg Lukács …”
Georg Lukacs: Lessons for struggle today. By Doug Enaa Greene (Links: International Journal of Socialist Renewal, July 1, 2015). “Far from being passe, Marxist and Leninist theory and practice remain strikingly relevant.”
Georg Lukács’s theory of revolution. By Daniel Lopez (Marxist Left Review, No.8, Winter 2014). “This article is intended to be a philosophical outline of a Lukácsian theory of politics and of te process of working class praxis.”
Lukacs and te pretenders. By Dave Renton (Lives; Running, 23/04/2013). “If there is any writer who sums up in one life all te contradictions of twentieth century Europe it is Georg Lukács.”
Supplement: Te antinomies of Georg Lukács (Weekly Worker, Issue 946, January 24, 2013). “James Turley argues that his work constitutes an obstacle to revolutionary politics.” See also Debate: Lukács reloaded. By Lawrence Parker (Issue 952, March 7, 2013)
Capitalism and class consciousness: te ideas of Georg Lukács. By Chris Nineham (Counterfire, August 2010, 64 p.). “Free to read or download online, Chris Nineham’s short book looks at te ideas of Georg Lukács, te Hungarian revolutionary whose work explored te hold of capitalist ideas on workers’ consciousness and how it could be broken.”
Lukacs’ contribution to Marxism. By Chris Nineham (Counterforum, 19 June 2010; on YouTube.com, 40:12 min.)
Lenin versus te early Lukács. Review by Brian Williams (Socialistaction.net, 10 February 2011). Inclusive appendix by Alan Jones: A review of Georg Lukács’s political writings from te 1920s (International, Vol.4, No.1, Autumn 1977).
Lukacs after Leninism. By Alex Snowdon (Counterfire, 27 June 2010). “Georg Lukacs was arguably te most important Marxist political philosopher since Marx. His theoretical work is a vital reference point in te 20th century revolutionary tradition.”
In defence of Marxism. By Jim Wolfreys (International Socialism, Issue 86, Spring 2000). Review of Georg Lukács, A Defence of ‘History and Class Consciousness’: Tailism and te Dialectic (Verso, 2000, 182 p.). “[Te book] offers more than a defence of History and Class Consciousness against those who condemned it on publication. It also presents a convincing rebuttal of many of te attacks made on it since its publication in English in 1967.”
Georg Lukács: En essay (pdf). Av Gunnar Gunnarsson (Cavefors, 1969, 365 s.; online på Marxistarkiv.se). “Om den tysk-ungerske marxistiske filosofens liv och tänkande.”
György Lukács and ‘Critical Realism’. By Isaac Deutscher (Radio broadcast 1965. In: Marxism in our Time, Jonathan Cape, 1971, p.283-293; online at Marxists Internet Archive). Review of Georg Lukács’s Essays on Thomas Mann (Grosset, New York, 1965). “Lukács’s  … writings on Mann are a pendant to te Stalinist ‘struggle for allies’ …”
Lukács on Lenin. By John Rees, Marxism 2009 (Youtube.com, 51:12 min.).
Med lov nr. 311 af 9. juni 1971 om offentlig sygesikring indføres en offentlig administreret sygesikringsordning for hele befolkningen.
Loven træder i kraft den 1. april 1973 og medfører, at de statsanerkendte sygekasser afvikles.
Sygesikring (Wikipedia.dk). Med link til bl.a. Sygesikringskort/sundhedskort
Amerikanske aviser begynder offentliggørelsen af Pentagon-rapporten, kopieret til offentligheden af whistleblower Daniel Ellsberg. Den satte spørgsmålstegn ved alle amerikanske regeringers motiver og politik for krigen i Vietnam. Siden har ingen kunne stole på USA. Anklagerne mod Ellsberg blev frafaldet pga. regeringens metoder imod ham, som var en del af grundlaget for rigsretsanklagen, der fældede præsident Nixon.
New York Times frontpage with te news of Daniel Ellsberg being set free.
Te Pentagon Papers: Secrets, Lies and Audiotapes (Te Nixon Tapes and te Supreme Court Tape). (National Security Archive Electronic Briefing Book, No.48, 5 June 2001). Also online at National Archives (June 2011)
50th anniversary of te Pentagon Papers release (Ellsberg.net, 13 June 2021). With Selected Media Coverage.
New York Times marks 50 years since Pentagon Papers, ignoring persecution of Julian Assange. By Bill Van Auken (World Socialist Web Site, 16 June 291). “Te New York Times marked te anniversary of its publication of documents exposing te government’s lies and criminality in te Vietnam War with a complicit silence on te imprisonment of Assange for doing te same in relation to Iraq and Afghanistan.”
50 years ago today, Daniel Ellsberg’s Pentagon Papers helped end te Vietnam War. By Chip Gibbons (Jacobin, June 13, 2021). “Te first installment of reporting based on te Pentagon Papers was published half a century ago today in te New York Times. Pentagon whistleblower Daniel Ellsberg risked life imprisonment to expose te lies and brutality that te US war on Vietnam was based on.”
Washington releases Pentagon Papers 40 years after publication. By Bill Van Auken (World Socialist Web Site, 14 June 2011). “Te documents served as an indictment not only of te Republican administration of Richard Nixon, but also of te Democratic administrations that had preceded it, particularly that of Lyndon B. Johnson.”
Daniel Ellsberg: WikiLeaks precursor and unsung foe of neoliberal economics. By Yanis Varoufakis (MR Online, December 16, 2010). “History will remember Ellsberg as an establishment figure, te Cold Warrior scientist and policy maker whose conscience rose up against his own endeavors and who performed a remarkable act of defiance: one that effectively undermined te moral and military case for continuing te Vietnam War.”
Te most dangerous man in te world. By Saul Landau (CounterPunch, April 9, 2010). “Te Papers showed te government had lied to Congress and te public about its reasons for invading Vietnam.”
My thoughts on ‘Te Pentagon Papers’ movie. By Daniel Ellsberg (Antiwar.com, March 11, 2003). “Here are some of Dan’s thoughts on te film.”
Pentagon rapporten: som offentliggjort af Te New York Times. Bind 1-3. Red. Neil Sheehan (Samlerens Piccolobøger, 1971, 592 sider). Omslagstitel: Uforkortet udgave af samtlige artikler i New York Timmes: Pentagon Rapporten – de hemmelige dokumenter om USAs krig i Vietnam.
Online på engelsk: Te Pentagon Papers (National Archives).
Fortidens synder V: Da Berlingske og Jyllands-Posten undlader at se i spejlet. Af Ulrik Dahlin (Information.dk, 1. september 2008).”Da New York Times offentliggør hemmelige dokumenter i den såkaldte Pentagon-rapport om amerikanske løgne i forbindelse med Vietnamkrigen, fører det ikke til journalistisk selvransagelse på Danmarks to store borgerlige aviser, selv om begge aviser tidligere i deres dækning af krigen har spist af amerikanernes hænder.”
Steven Spielberg fortæller vigtigt og underholdende om pressefrihed, whistleblowere og ligestilling i sin seneste film ’Te Post’. Af Christian Monggaard (Information.dk, 5. april 2018). “Meryl Streep og Tom Hanks er fantastiske som to dedikerede avismennesker i Steven Spielbergs ’Te Post’, der foregår i 1971 og handler om Pentagonpapirerne …”
Steven Spielberg’s Te Post: To reveal government secrets and lies or not? By Joanne Laurier (World Socialist Web Site, 17 January 2018). “Steven Spielberg’s new film Te Post recounts te internal struggle at te Washington Post over whether or not to publish te Pentagon Papers in June 1971.”
Daniel Ellsberg’s Te Doomsday Machine: A prescient warning of te danger of nuclear war. By Kevin Martinez (World Socialist Web Site, 13 October 2018). Review of Daniel Ellsberg, Te Doomsday Machine: Confessions of a Nuclear War Planner (Bloomsbury USA, 2017, 397 p.). “… a memoir of his days as a nuclear war strategist for te Pentagon and te RAND Corporation in te early 1960s.”
Te Pentagon Papers and U.S. Imperialism in South East Asia. By Noam Chomsky (Te Spokesman, Winter 1972/1973; online at Chomsky.info). “Te motive force for te American war in Indochina lies, it seems to me, where it was located in te earliest internal documents of te state executive: in te perceived significance of Southeast Asia for te integrated global system that was to be organised by American power …”
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen 30. april 1975 om Saigons fald og USAs tilbagetrækning.
Afsnittet Whistleblowers i VENSTREdot, nr. 15 (Tidsskriftcentret.dk, 19.4.2004; online at Internet Archive).
Modstandslederen Børge Thing, “Brandt” dør, (født 18. april 1917, se denne)
Første kvindelejr på Femø åbnes med deltagelse af 500 kvinder og 200 børn.
Kvindelejren på Femø (Kvindelejr.dk). Se her om Lejrens historie.
Femø Kvindelejr 1971- . Af Astrid Elkjær Sørensen (Danmarkshistorien.dk)
Kvindelejren på Femø. Af Else Hansen (Historie-online.dk)
Kvindekamp og kønsroller, 1960-1985 (Danmarkshistorien.dk). Tema.
Kvindelejren i glimt gennem årene (Autonom Infoservice, 16. november 2020). Anmeldelse af Kvindelejren i glimt gennem årene: Jubilæumsskrift for Femølejren 1971-2020. Redigeret af Lisbeth Jørgensen (Kvindelejren, 2020, 140 s.). “Femølejren fylder 50 år. Det markeres med et jubilæumsskrift, der rummer såvel kærlighed som eftertanke og selvironisk satire.”
Femø 40 og 29 år efter. Af Gunna Starck (Modkraft.dk/blog, 24. juli 2012). “Jeg var på Femø nogle dage denne sommer. For første gang i 29 år og 40 år efter, at jeg var der første gang. Det var på alle måder en fin oplevelse, og skar ud i pap, hvor meget der er sket på godt og ondt siden.”
Femø kvindelejr 1971-2010 og femøisternes kollektive erindring om lejren (pdf). Af Anne Brædder (Arbejderhistorie, nr.3, 2010, s.70-86). “I artiklen belyses den kulturelle, sociale og politiske praksis på lejren fra 1971 til i dag og kvindernes erindringsfællesskab om kvindelejren.”
Politisk samvær i 1970’ernes ø-lejre (pdf). Af Laura Pérez Skardhamar (Arbejderhistorie, nr.3, 2010, s.51-69). “I tilgangen til ø-lejrfænomenet fokuseres på de intentioner og rationaler som ø-lejraktivister artikulerede og praktiserede i tilknytning til ø-lejrene. Karakteristisk for ø-lejrene var en stor mangfoldighed i emner og måder at gøre politik på.”
Femø – år 1 (Kvinfo, 19. september 2004). “Læs Bente Hansens historie om opholdet på verdens første kvindeølejr i dette uddrag af hendes nye bog En køn historie: erindringer fra kvindebevægelsen (Lindhardt & Ringhof, 2004).
Femø. Af Anne Brædder (Århus Universitetsforlag, 2021, 100 sider (100 danmarkshistorier). Med indholdsfortegnelse, litteratur og noter online.
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 8. april 1970, om rødstrømpebevægelsen
Arbejdernes “work-in” på det lukningstruede Upper Clyde skibsværft (USC) i Glasgow, Skotland. Ledende tillidsmand var Jimmy Reid (1932–2010), se nedenfor.
Upper Clyde Shipbuilders (Wikipedia.org)
Upper Clyde Shipbuilders (Working Class Movement Library)
Occupy! Te Clyde work-in. By Sam Ord (Socialist Worker, Issue 2765, 27 July 2027). “Half a decade ago shipbuilders in Skotland led a battle to save their jobs. Sam Ord looks at how workers fought back against a brutal Tory government.”
Te balance of class forces in recent years. By Tony Cliff (International Socialism, No.6, Autumn 1979). 2It was te struggle in Upper Clyde Shipbuilders that radically turned te tide of te Tory attack.”
Sit-ins: te experience. By Roger Rosewell (International Socialism, No.53, October-December 1972). “Sit-ins in Britain have been primarily used as a defensive method of fighting unemployment, te major exception being te engineers’ wages struggle.”
Obituary: Jimmy Reid. By John Foster and David Torrance (Morning Star, 12 August 2010)
Jimmy Reid 1932-2010. By Dave Sherry (Socialist Worker, Issue 2215, 21 August 2010)
Jimmy Reid, Stalinist union leader who betrayed Scottish shipyard struggle, dies at 78. By Steve James (World Socialist Web Site, 25 August 2010)
Editorial board statement on te death of Jimmy Reid (Scottish Left Review, August 2010)
Den sorte panter George Jackson myrdes i amerikansk fængsel.
George Jackson (Black Panther) (Wikipedia.org)
George Jackson (1942–1971) (World History Arhives)
Conrad George Jackson Documentary (YouTube.com; 1:32:31 hours) “Day of te Gun”.
Soledad brødrene : George Jacksons fængselsbreve (Schønbergske Forlag, 1971).
Den første musikfestival i Roskilde over to dage, Sound Festival, 28.-29.8.
I 1972 overtager Roskilde Fonden ansvaret for at arrangere Roskilde Festival, og i 1978 tages Orange Scene i brug.
Se på Socialistisk Bibliotek:
Linkboxen: Roskilde Festival: Roskilde Festival gennem årene på Modkraft.dk/Socialistisk Bibliotek
Roskilde Festival (eget site)
Opstand i det amerikanske fængsel Attica i New York.
Attica Prison riot (Wikipedia.org)
Attica puts audiences in te middle of America’s bloodiest prison riot. By Ed Rampell (Jacobin, November 6, 2021). “Te new Showtime documentary Attica covers te 1971 riot at te Attica Correctional Facility. Award-winning filmmaker Stanley Nelson talks to Jacobin about te revolt and te state massacre that slaughtered prisoners and ended a movement for human dignity.”
Te fury of te oppressed at Attica. By Luke Pickrell (SocialistWorker.org, September 8, 2017). “Te Attica prison uprising of 1971 took place against te backdrop of atrocious conditions and te impact of te Black Power movement.”
Attica: Te revolt and afterward. By Jack M. Bloom (Against te Current, Issue 187, March-April 2017). Review of Heather Ann Thompson, Blood in te Water: Te Attica Prison Uprising of 1971 and Its Legacy (Pantheon Books, 2016, 724 p.) + review by Elizabeth Rapaport: A complete story of Attica (New Politics: A Journal of Socialist Thought, Issue 63, Summer 2017). See also interview with Heather Ann Thompson: Attica from 1971 to today (Against te Current, Issue 190, September-October 2017)
Te Attica prison rebellion and its brutal suppression. By Lee Wengraf (International Socialist Review, Issue 81, January-February 2012). Review of Tom Wicker, A Time to Die: Te Attica Prison Revolt (Haymarket Books, 2011)
Forty years since te Attica uprising: Nixon-Rockefeller tapes praise bloodbath – ‘A beautiful operation’. By Nancy Hanover (World Socialist Web Site, 26 September 2011)
Rebellion at Attica. By Lee Wengraf (SocialistWorker.org, September 9, 2011)
Legacy of te Attica rebellion (SocialistWorker.org, March 17, 2011). Joseph ‘Jazz’ Hayden, a former Attica prisoner and activist for prisoner civil rights, spoke to Lee Wengraf.
New York state makes settlement offer to Attica inmates. By Fred Mazelis (World Socialist Web Site, 18 January 2000)
Video: Attica is all of us: Cornel West on 40th anniversary of Attica Prison rebellion (Democracy Now! September 12, 2011)
RBG- 1971 Attica Rebellion And Massacre 1 of 3
1971 Attica Rebellion And Massacre 2 of 3
1971 Attica Rebellion And Massacre 3 of 3
Lokale beboere på Nørrebro besætter tom fabriksbygning
i Stengade og etablerer Folkets Hus.
Folkets Hus. Site for Folkets Hus, Stengade 50, 2200 N.
Kinas forsvarsminister og næstformand i Kinas Kommunistiske Parti (Mao Zedongs “nære kampfælle” og kongresvalgte efterfølger), Lin Biao, omkommer i et nedskudt fly på vej til Sovjetunionen efter et mislykket militærkup.
Designer: Zhejiang Workers-Peasants-Soldiers Fine Arts Academy, 1969, January. Long live te proletarian headquarters led by Chairman Mao and assisted by vice-Chairman Lin. Publisher: Zhejiang gongnongbing huabaoshe
Lin Biao (Lin Piao) Reference Archive (Marxists Internet Archive)
Te Lin Piao affair. – i: Nigel Harris: Te Mandate of Heaven (1978), Part II: Te People’s Republic; After te Cultural Revolution. Scroll down.
Det første kvindehus tages i besiddelse i København, Åbenrå 26-30.
Danske kvinder fortæller: Kvindehuse (Statsbiblioteket; Dansk Lydhistorie)
Rødstrømperne: den danske Rødstrømpebevægelses udvikling, nytænkning og gennemslag 1970-1985. Bind 1. Af Drude Dahlerup (Gyldendal, 1998, side 203)
Om natten befries Bådsmandsstrædes Kaserne og bliver til Fristaden Christiania. Teksten “Christiania – en fristat 26.9.71 kl. 12.08 blev malet på en port til området (Kilde: Politiken, 18.9.2016, PS side 4)
“Den Grå Hal” Christianias største lokale, som lægger hus til koncerter, udstillinger og f.eks. fællesmøder. Den Grå Hal er en gammel ridehal fra 1891. Den måler 47 x 19 meter og der er 16 meter til første kip på tagkonstruktionen. Kulturarvsstyrelsen fredede bygningen i 2007. Kilde: https://www.christiania.org/find/den-gra-hal/
Fristaden Christiania (Christiania.org). Eget site.
Christiania 40 år. Af Sune Hundebøll (Rådhusbiblioteket, 5 september 2011). Linksamling i anledning af Rådhusbibliotekets udstilling om Christiania.
Emnelisten Forsvar Fristaden Christiania (Tidsskriftcentret.dk, 2003; online på Internet Archive WayBackMachine)
Politiet rydder 28 besætterne fra Boligfronten, der havde besat Nationalbankens bygning i Havnegade 111-19 og Niels Juelsgade 2-14 (med over 100 flotte lejligheder) i protest mod nedrivningen til fordel for Arne Jacobsens nuværende skrummel af en nationalbank.
Politiets Efterretningstjenestes forsøg på at hverve medlem af Socialistisk Ungdoms Forum (SUF, senere SAP) til bl.a. tyveri af dokumenter afsløres.
Kasper Neergaard sagen (Leksikon.org)
Efterretningstjenesten: PETs blodige informationsudveksling. Af Svend Vestergaard Jensen (Socialistisk Information, 22.10.09)
PET’s overvågning af den antiimperialistiske venstrefløj 1945-1989 (pdf) (PET-kommissionens beretning, bind 9). Kap. 6: Kilder og de overvågede miljøer i 1969’erne … [afsnit 3]: Kasper Neergaard-sagen.
Efterretningstjeneste på udflugt: Kasper Neergaard-sagen. Af Mads Nissen Styrk mfl. (Demos, 1972) (Demos dokument, nr. 5).
Tilbage til den samlede oversigt over år på Tidslinjen
Folkets Hus - Nørrebro
Industrial Workers of te World (IWW)
Politiets Efterretnings Tjeneste (PET)
Upper Clyde skibsværft (USC)
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Carl Heinrich Petersen: en bibliografi
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
Mindeskrift over Politibetjent Oscar Gjemsøe : Dræbt af Anarkisten Sofus Rasmussen Den 13. November 1907 (Uddrag)
Socialistisk Bibliotek igen åben
For lidt over et år siden besluttede vi at lukke sitet ned, for at gennemgå vores billeder, da vi havde fået gebyrer for at benytte copyrightede billeder.
Nu er vi klar til at åbne igen.
Der er stadig emnelister, der ikke er gennemgået og derfor er de stadig lukket ned. Klik på interne links til disse sider vil derfor udløse en fejl 404 skærm.
Se mere om vores billedpolitik
Vigtige Årstal på Tidslinjen
Før vor tid / B.C.E.
Link til alle år på Tidslinjen
Socialistisk Bibliotek - 23. marts 2021 0
Guide til samtlige årstal i Tidslinjen med direkte link
Socialistisk Bibliotek - 23. september 2022 0
Navneregister for alle personer, organisationer og begivenheder - på hele Tidslinjen, personlister og de øvrige linksamlinger.
Nyt 12. december 2019
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Mest sete År den seneste uge
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1700-1799 3. december 2020
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 1700-1799 22. februar 2022
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 23. september 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022
Socialistisk Bibliotek er et politisk venstrefløjsbibliotek, der laver Emnelister, Personlister og en Tidslinje, ligesom vi også indskanner ældre politiske artikler.
Te Socialist Library in Copenhagen is left wing library making Link Collections, a Timeline, and we are scanning older political articles (so far only in Danish).
See more in Om /About.
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
AlleAnarkisme / AnarchismAntikapitalistiske bevægelse / Anti-capitalist movementArbejderbevægelse / Labour movementBorgerrettighedsbevægelseDatoer / DatesEU / European UnionFascismeHistorie / HistoryKlima & Miljø / Climate & EnvironmentKolonialismeKønspolitik / GenderKrig / WarMarxisme / MarxismNaturvidenskab / ScienceØkonomi / EconomyOprør / RebellionRacismeSolidaritetStrejkerTerrorVenstrefløj
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
AlleAfrika / AfricaAsien / AsiaDanmark / DenmarkEuropaFinlandFrankrig / FranceIrlandItalienKina / ChinaLatinamerika / Latin AmericaMellemøsten / Middle EastØstrigPalæstina / IsraelPolenRusland / RussiaSpanien / SpainStorbritannien / Great BritainTyskland / GermanyUSA / United States of AmericaVenezuela
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
AlleFilmFoto / PhotoKirkegårdeKultur / CultureMusik / MusicReligion
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
AlleTidslinje: 2000-Tidslinje: 1900-1999Tidslinje: 1800-1899Tidslinje: 1700-1799Tidslinje: 1600-1699Tidslinje: 1500-1599Tidslinje: 0-1499Tidslinje: Før vor tid / B.C.E.
© Te Theme is developed by Socialistisk Bibliotek via Newspaper WordPress Theme by TagDiv. © 2022
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
Personlister 28. august 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022