da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da da de da da da da nl da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da et da da da da da da da da nn da da da sv da da da da da da pl nl da da en nb da da da da en en da en en da en da da en da en en en en en en sv da en en en en da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Winnie Færk 7. september 201930. marts 2022
En af vin­der­pri­ser­ne i 2020 gik til Anne Bero­ni­us Ger­mer og Ida Sche­el, Rysenste­ens Gym­na­si­um, for teg­ne­se­ri­en: “DE GLEMTE KVINDER I KUNSTVERDENEN”
(vær tål­mo­dig, den skal lige loade…)
“Den­ne besva­rel­se er – med for­fat­ter­par­rets egne ord – ”en illu­stre­ret, rimen­de, histo­risk bør­ne­bog for voks­ne om kvin­der­nes repræ­sen­ta­tion i kunst.” Bag den­ne vare­de­kla­ra­tion gem­mer sig 26 helsi­des smukt kom­po­ne­re­de akva­rel­ler (?), der ind­led­nings­vis – som i et imag­i­nært ver­dens­mu­se­um – viser en ræk­ke af ver­den­skun­stens mester­vær­ker. Fæl­les for ver­den­skun­stens mester­vær­ker er, at de fle­ste af dem er fyldt med kvin­der, men at per­so­ner­ne bag staf­fe­li­et – kunst­ner­ne – alle er mænd: Ver­me­hren, Klimt, Munch, van Gogh, da Vin­ci også vide­re. Hvor­dan hæn­ger det sam­men? spør­ger en lil­le pige på van­dring gen­nem ver­dens­mu­se­et med sin mor­mor. Det fører til en ny serie bil­le­der, som føl­ger kvin­den gen­nem de sene­ste århund­re­der fra 16- og 1700-tal­lets mands­do­mi­ne­re­de stands­sam­fund frem til nuti­dens ver­den, hvor lige­stil­ling er så godt som nået – og hvor vi der­for, når de gam­le græn­ser mel­lem køn­ne­ne fal­der, kan ven­te fle­re kvin­der, også bag staf­fe­li­et. Frem­ti­dens ver­dens­mu­se­um vil se ander­le­des ud!
Gen­nem­gan­gen af ver­den­skun­sten, såvel som af kvin­dens og de omgi­ven­de sam­funds histo­rie de sid­ste 3–400 år er hur­tig og nød­ven­dig­vis tem­me­lig sum­ma­risk. Men teg­nin­ger­ne – her­un­der reme­di­e­rin­ger af nog­le af ver­den­skun­stens mester­vær­ker som ”Skri­get” af Munch – er præ­ci­se og char­me­ren­de, fuld­stæn­dig uimod­ståe­li­ge. Bil­le­der­ne er ledsa­get af en rimet, nog­le ste­der lidt omstæn­de­lig og tung tekst, som ikke altid lever op til bil­le­der­ne. Men det skal være de to kunst­ner-for­fat­te­re til­gi­vet. Alt i alt en ori­gi­nal og frem­ra­gen­de præ­sta­tion, som vi er gla­de for at kun­ne til­de­le førsteprisen.”
For 14. gang udskri­ver Histo­ri­e­læ­rer­for­e­nin­gen for gym­na­si­et og HF i sam­ar­bej­de med den euro­pæ­i­ske histo­ri­ker­sam­men­slut­ning EUSTORY årets histo­rie­kon­kur­ren­ce. Årets tema er:
Bil­le­der­ne oven­for refe­re­rer på hver deres måde til tema­et: ”over græn­sen”. Det ene bil­le­de refe­re­rer til Ber­lin­mu­ren, som er under nedriv­ning. Nedriv­nin­gen betød, at øst- og vest­ty­ske­re frem­over frit vil­le kun­ne pas­se­re over den græn­se, som muren hav­de udgjort fra den blev opført i 1961, til den blev revet ned i 1989. Det andet bil­le­de refe­re­rer til den ame­ri­kan­ske præ­si­dent, Donald Trump. Præ­si­dent Trump er på en gang kendt for sin græn­se­over­skri­den­de adfærd og for at have ført valg­kamp på et løf­te om at lade en mur opfø­re på græn­sen mel­lem USA og Mexi­co. De to nævn­te mure er blot to blandt fle­re, som har fået plads i ver­dens­hi­sto­ri­en. Mure byg­ger man for at etab­le­re græn­ser. Græn­ser der kan hol­de noget eller nogen inde, sam­ti­dig med at andet eller andre hol­des ude.
En græn­se kan iføl­ge Den Sto­re dan­ske Encykl­o­pæ­di defi­ne­res som:
en skil­le­linje mel­lem områ­der, fx i geo­gra­fisk og fol­ke­ret­lig for­stand; i over­ført betyd­ning benyt­tes begre­bet græn­se i man­ge for­skel­li­ge sammenhænge.
Opsla­get ‘græn­se’ i Den sto­re dan­ske Encyklopædi
Årets tema skal for­tol­kes bredt og åbner der­med op for et væld af mulig­he­der. Neden­for er givet en ræk­ke eksemp­ler på, hvor­dan tema­et kan vink­les, men der fin­des natur­lig­vis man­ge man­ge fle­re muli­ge vinkler:
Histo­ri­e­brug kan defi­ne­res som det, at histo­rie bru­ges til noget af nogen. Men er der græn­ser for histo­ri­e­brug? Er det muligt at udpe­ge eksemp­ler på histo­ri­e­brug, som er ´over græn­sen´? Hvorfor/hvorfor ikke?
Gik kunst­ne­ren Jacob Bro­strup fx ´over græn­sen´ med sin histo­ri­e­brug i vær­ket ”Fol­kets Tid”? Vær­ket, som udgø­res af 7 male­ri­er, blev udar­bej­det i peri­o­den fra 2017–2019 og hæn­ger nu i Soci­al­de­mo­kra­tiets grup­pe­væ­rel­se på Chri­sti­ans­borg. Især et af male­ri­er­ne er stærkt omdis­ku­te­ret på grund af dets historiebrug.
I fol­ke­ret­lig for­stand er en græn­se en skil­le­linje, der fast­læg­ger en stats ter­ri­to­ri­a­le højheds­ret. Hver enkelt bestand­del af en stats geo­gra­fi­ske ter­ri­to­ri­um fast­læg­ges ved en græn­se. Men hvor går græn­sen? Fast­læg­gel­se af sta­ter­nes ter­ri­to­ri­a­le græn­ser har ofte givet anled­ning til uenig­hed og kom­pli­ce­re­de tvi­ster, der kan ved­rø­re vidt for­skel­li­ge spørgs­mål, fx hvil­ken stat et givet områ­de skal til­fal­de, den nær­me­re beskri­vel­se af græn­sen i en trak­tat eller sel­ve den fysi­ske mar­ke­ring af grænsen.
Den nye græn­se og gen­for­e­nin­gen i 1920
I 2020 er det 100 år siden, at Søn­derjyl­land igen blev en del af Dan­mark. I 1920 blev en ny græn­se truk­ket mel­lem Dan­mark og Tys­kland – og Søn­derjyl­land som hav­de været tysk i en årræk­ke, blev atter dansk. Men selv­om den nye græn­se blev til på bag­grund af en fre­de­lig afstem­ning, så har græn­se­om­rå­det være sku­e­plads for nog­le af mest dra­ma­ti­ske begi­ven­he­der i nye­re dan­marks­hi­sto­rie — stri­dig­he­der mel­lem tysk- og dansk­sin­de­de ind­byg­ge­re, de slesvig­ske kri­ge og ikke mindst den lang­va­ri­ge natio­na­li­tetskamp, som fulg­te, da den dan­ske befolk­ning blev tysk.
Græn­ser for flygt­nin­ge – åbne græn­ser — luk­ke­de græn­ser, før og nu…
Ved udgan­gen af 2016 anslog FN’s flygt­nin­ge­a­gen­tur, at omkring 65,6 mil­li­o­ner men­ne­sker på ver­dens­plan er på flugt fra deres hjem, enten som inter­nt for­drev­ne i deres eget land eller som flygt­nin­ge uden for lan­dets græn­ser. Det skyl­des især bor­ger­kri­ge og kon­flik­ter i en ræk­ke lan­de. Flygt­nin­ge­kri­se, båd­flygt­nin­ge og smyk­ke­lov har i de sene­re år været ivrigt dis­ku­te­ret i Danmark.
Men hvor gik/går græn­sen for flygt­nin­ge der rej­ser til Euro­pa? Og hvor gik/går græn­sen for for­skel­li­ge opfat­tel­ser af, hvad vi kan byde de flygt­nin­ge, der søger asyl i Dan­mark? Skal flygt­nin­ge­ne bydes vel­kom­men, når de pas­se­rer græn­sen til Euro­pa og Dan­mark eller skal de mødes af luk­ke­de grænsebomme?
Græn­ser for ny teknologi?
Tek­no­lo­gi­ske land­vin­din­ger og nybrud har bragt os vidt – men­ne­sker kan på brøk­de­le af sekun­der via inter­net­tet kom­mu­ni­ke­re med andre men­ne­sker på den anden side af jord­klo­den. Vi men­ne­sker kan ska­be kun­stig intel­li­gens, og vi er også godt på vej til at kun­ne ska­be kun­stigt liv for ad ad den vej for­sø­ge at ska­be supermennesker.
Super­men­ne­sker som er helt uden de mang­ler og svag­he­der helt natur­li­ge men­ne­sker har. Spørgs­må­let er: Hvor­dan har synet på udvik­lin­gen af ny tek­no­lo­gi ændret sig over tid? Er det der før var ´over græn­sen´ det ikke læn­ge­re? Hvor går græn­sen? Hvorfor?
Græn­ser for køn og seksualitet
Hvor­dan og hvor­for har græn­ser­ne for seksu­a­li­tet ændret sig over tid? Kan tra­di­tio­nel­le opfat­tel­ser af seksu­a­li­tet og køn ska­be græn­ser, som gør det svært at leve et vær­digt liv for dem, der fal­der uden for græn­ser­ne? Hvor gik/går græn­sen for, hvad der betrag­tes som maskul­int og som femi­nint? Er græn­sen for mand­ligt og kvin­de­ligt med tiden ble­vet mere uty­de­lig i vores del af ver­den? Er køns­po­la­ri­te­ten på retur? Hvorfor/hvorfor ikke?
Græn­ser for børn og opdra­gel­sen af dem
Opdra­gel­se af børn hand­ler om, at de voks­ne omkring bar­net hjæl­per bar­net med at lære det sam­fund og den kul­tur at ken­de, som bar­net vok­ser op i. En stor del af et barns opdra­gel­se fore­går ved, at bar­net får erfa­rin­ger med, hvor­dan man begår sig mel­lem andre. Bar­net lærer nem­lig mest af, hvor­dan de voks­ne og andre børn gør.
Men hvor­dan sat­te man græn­ser for sit barn, når vi går til­ba­ge i tiden? Hvor­når over­skri­des græn­sen for, hvad der på for­skel­li­ge histo­ri­ske tids­punk­ter kal­des for ”god opdragelse”?
Opdra­gel­se afhæn­ger af den tid og det sam­fund, som vi lever i. For 50 år siden skul­le børn adly­de for­æl­dre­ne. I dag taler vi mere om ind­dra­gel­se end opdragelse.
Det er en for­del, at der arbej­des med selv­fun­det mate­ri­a­le i besva­rel­ser­ne af Årets kon­kur­ren­ce — og det­te emne egner sig rela­tivt godt til at kom­bi­ne­re et nært eller lokalt fokus med en bre­de­re kon­tekst. Ved bedøm­mel­sen af dit bidrag ser vi på, hvor­dan histo­ri­e­fa­gets fag­li­ge mål brin­ges i spil, men også på om besva­rel­sens for­mid­lings­a­spekt er i orden – det er alt­så både ind­hold og ind­pak­ning der tæl­ler i den sam­le­de bedømmelse.
Pro­duk­tet kan vari­e­re meget: fra den klas­si­ske under­sø­gel­se der for­mid­les skrift­ligt til frem­stil­lin­gen af en erin­drings­kuf­fert eller et erin­drings­sted om fx kon­kre­te og abstrak­te græn­ser i for­tid, nutid og evt. frem­tid. I de sene­re år er også vide­o­p­ræ­sen­ta­tio­ner ble­vet meget popu­læ­re som bidrag, og der er ind­le­ve­ret man­ge flot­te besva­rel­ser i den gen­re. Nyheds­ar­tik­ler, hjem­mesi­der og måske en app, eller podcast, en teg­ne­se­rie eller måske en novel­le kun­ne også være rele­van­te produkter.
Men husk at i sid­ste ende er det de fag­li­ge mål samt sam­men­hæn­gen mel­lem for­mid­ling og bud­skab, der tæl­ler mest. De sene­ste års vin­dero­p­ga­ver har været vidt for­skel­li­ge, både hvad ind­hol­det og for­men angår.
Det er muligt at afle­ve­re jeres pro­dukt elek­tro­nisk såvel som fysisk.
Vi vil dog gøre opmærk­som på, at det kan være en for­del med selv­fun­det kil­de­ma­te­ri­a­le, hvil­ket ofte er let­te­re, hvis man væl­ger et lokalt emne. Tid­li­ge­re vin­dero­p­ga­ver har hand­let om Isted­ga­de, om teksti­lin­du­stri­en i Her­ning og om slægts­hi­sto­rie med udgangs­punkt ved en 7 X tipol­de­mo­ders grav­sted på Møn i 1659.
Uan­set dit valg af vin­kel og mate­ri­a­ler er både ind­hold og ind­pak­ning vig­ti­ge, når pro­duk­tet skal bedøm­mes af juryen.
Hvem kan være med
Alle unge fra STX, HF-og VUC-kur­ser, HHX og HTX kan del­ta­ge. Alders­græn­sen er max. 25 år. Man kan del­ta­ge indi­vi­du­elt eller i grup­per på højst 4.
Hvad kan man vinde
Før­ste­pri­sen er på: 10.000 kr., anden­pri­sen mod­ta­ger 5000 kr. og tred­je­pri­sen, 3000 kr. De tre vin­de­re får mulig­he­den for at del­ta­ge i Eustorys inter­na­tio­na­le semi­na­rer med del­ta­gel­se af histo­ri­e­in­ter­es­se­re­de unge fra andre dele af Europa.
Dead­li­ne for afle­ve­ring er den: 1.2.2020
Der er præ­mie­over­ræk­kel­se i Øks­ne­hal­len i Køben­havn i marts, 2020.
Elev­hen­vendt fol­der til kon­kur­ren­cen 2020 121 down­lo­ads 383.77 KB
Histo­rie­kon­kur­ren­cen | Histo­ri­e­di­dak­tisk netværk
Noter #227: Te end of Europe?
Histo­rie­kon­kur­ren­cen 2019 — fina­li­ster­ne er fundet!
Vin­de­re af kon­kur­ren­cen 2018
Arkiveret i kassen med Konkurrencen
Besty­rel­sens beret­ning for 2017 — 2019
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer