da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da da fi en da da da da da da da da da da da da da nb sv da sv da da sv da da sv da da sv da da en en en en en en da da en da en sv da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
EU – En føde­ra­tion af nationalstater
Af Ulrik Grubb 9. maj 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Euro­pas man­ge omve­je — fem natio­na­le per­spek­ti­ver på Den Euro­pæ­i­ske Union
Hans Bran­ner (red.), Jørn Bois­en, Simon C. Birk, Ole Hel­mer­sen, Søren Riis­høj, Gert Søren­sen, Per Øhr­gaard og Uffe Østergård:
Vi har for vane at anlæg­ge et snæ­vert dansk per­spek­tiv på Euro­pas man­ge aktu­el­le udfor­drin­ger. I den­ne bog vides per­spek­ti­vet ud med en gen­nem­gang af fem cen­tra­le lan­des for­hold til det euro­pæ­i­ske sam­ar­bej­de, ikke mindst med en belys­ning af den histo­ri­ske arv de hver især bærer med sig. Sam­ti­dig med at inte­gra­tions­pro­ces­sen på man­ge måder fort­sæt­ter, er vi i dag vid­ne til at natio­nal­sta­ter­nes ind­fly­del­se også er vok­sen­de. For at for­stå hvil­ken vej EU bevæ­ger sig, er det der­for vig­tigt at ken­de for­ud­sæt­nin­ger­ne i de sto­re med­lem­s­sta­ter – og også i den stat der er på vej ud.
Kapit­ler­ne er skre­vet af spe­ci­a­li­ster med man­ge års erfa­ring inden for hver deres felt:
Hans Bran­ner har gen­nem man­ge år været hoved­le­ve­ran­dør af lærebø­ger i inter­na­tio­nal poli­tik til sam­funds­fags­un­der­vis­nin­gen fra For­la­get Colum­bus. I den­ne bog har han sam­let nog­le kyn­di­ge folk for at give et over­blik over EU’s stil­ling set ud fra fem bety­den­de lan­de i EU. For­fat­ter­ne er alle uni­ver­si­tets­folk, og der er ikke gjort meget for at til­pas­se bogen til gym­na­sie­e­le­vers viden og for­ud­sæt­nin­ger. Den er der­for ikke vel­eg­net som under­vis­nings­bog i gym­na­si­et, men vil kun­ne bru­ges af den kyn­di­ge læser til at få ind­blik i, hvad der sker med EU for tiden. Sær­ligt vil jeg frem­hæ­ve det sid­ste kapi­tel, som er skre­vet af Uffe Øster­gård med spæn­den­de histo­ri­ske ind­sig­ter og pointer.
I før­ste kapi­tel intro­du­ce­rer Hans Bran­ner en ræk­ke nyt­ti­ge begre­ber til for­stå­el­se af EU’s udvik­ling og de mulig­he­der, der teg­ner sig for EU’s frem­tid. Han afslut­ter kapit­let med at frem­hæ­ve de cen­tra­le punk­ter i de efter­føl­gen­de kapit­ler, hvor EU ses ud fra fem for­skel­li­ge lande.
Per Øhr­gaard skri­ver om Tys­kland og EU, og der er meget at hol­de styr på. Essen­sen er nok, at EU har været en stor gevinst for Tys­kland både poli­tisk og øko­no­misk, men nu er Tys­kland nået til et punkt, hvor man ikke ønsker yder­li­ge­re integration.
I kapit­let om Frank­rig skri­ver Jørn Bois­en vel­o­p­lagt om de fran­ske dilem­ma­er i for­hold til EU, hvor hans tese er, at Frank­rig på den ene side har været en pri­mus motor i sam­ar­bej­det, men at den tyske domi­nans er et pro­blem, lige­som den mang­len­de uden­rigs­po­li­ti­ske hand­le­kraft er i mod­strid med de fran­ske inten­tio­ner. Helt galt var det lige ved at gå ved sid­ste præ­si­dentvalg, inden Emma­nu­el Macron som varm til­hæn­ger af EU løb med sej­ren over­for Mari­ne Le Pen.
Ita­li­ens poli­tik i for­hold til EU er ikke vel­kendt på vores bred­degra­der, og det er inter­es­sant at læse Simon Cec­chin Birks og Gert Søren­sens ana­ly­se. Især udvik­lin­gen de sene­ste ti år påkal­der sig stor inter­es­se, hvor Ita­li­en er gået fra et af de mest pro-EU lan­de til at være en tvivl­s­om og kri­tisk sam­ar­bejds­part­ner i Euro­pa. Først Ber­lusco­ni og nu en natio­na­li­stisk og uprø­vet ita­li­ensk kon­stel­la­tion med Lega og Fem­stjer­ne­be­væ­gel­sen i spid­sen, der ikke uden vide­re accep­te­rer spil­le­reg­ler og begræns­nin­ger, der stam­mer fra EU.
Polen er det sto­re nye land i EU. Søren Riis­høj læg­ger i sin ana­ly­se vægt på de for­skel­li­ge histo­ri­e­op­fat­tel­ser, der præ­ger polsk poli­tik. Den nuvæ­ren­de rege­ring fra Lov- og Ret­fær­dig­heds­par­ti­et (PiS), der reelt sty­res af Jaroslaw Kaczyns­ki, har valgt en natio­na­li­stisk linje lige­som den på fle­re områ­der ind­skræn­ker det demo­kra­ti­ske råde­rum, og Søren Riis­høj taler om et illi­be­ralt demo­kra­ti. Det bli­ver spæn­den­de om Kaczyns­kis natio­nal-kon­ser­va­ti­ve frem­gang vil fort­sæt­te, eller om mere libe­ra­le kræf­ter med den nuvæ­ren­de EU-for­mand Donald Tusk vil domi­ne­re polsk poli­tik i fremtiden.
Det sid­ste af de fem lan­de er Stor­bri­tan­ni­en, som Ole Hel­mer­sen skri­ver om. Kapit­let er skre­vet i novem­ber 2018, og med de sene­ste måne­ders tumul­ta­ri­ske Bre­xit-udvik­ling fore­kom­mer meget af ana­ly­sen at være lidt for­æl­det og uin­ter­es­sant. Men hvem kun­ne også vide, at Bre­xit vil­le gå så galt?
Uffe Øster­gård er en insti­tu­tion i forsk­ning og ana­ly­se af den euro­pæ­i­ske udvik­ling. Han har udgi­vet utal­li­ge bøger og artik­ler om emnet, og han er altid værd at lyt­te til – ikke mindst for en histo­ri­ker. Ud fra en ana­ly­se af udvik­lin­gen, når han frem til, at EU bedst kan karak­te­ri­se­res som ”En føde­ra­tion af natio­nal­sta­ter”, og han for­kla­rer det såle­des: ”EU er på vis­se områ­der en føde­ra­tion som USA, blot en føde­ra­tion, der er svag udadtil når det gæl­der fæl­les uden­rigs- og for­svar­spo­li­tik, som i kon­flik­ten med Rusland over Ukrai­ne. Men meget mere regu­le­ren­de på de områ­der, der føl­ger af det indre mar­keds frie bevæ­ge­lig­hed af kapi­tal, arbejds­kraft, varer og tje­ne­stey­del­ser. (…) Begre­bet en ”Føde­ra­tion af natio­nal­sta­ter” er som sagt en logisk mod­si­gel­se, men net­op der­for en god beskri­vel­se af ten­den­ser­ne i sam­ar­bej­det. Den­ne mod­si­gel­ses­ful­de udvik­ling for­kla­rer EU’s resul­ta­ter, men også den afvis­ning blandt væl­ger­ne, sam­ar­bej­det er løbet ind i.” (s.189).
Og hvor bærer udvik­lin­gen hen? Vil EU med tiden for­svin­de? Eller vil det genop­fin­de sig selv som i tid­li­ge­re situ­a­tio­ner? Det er svært at sige, men Uffe Øster­gård tror, at det godt kan gå lige­som det Tysk-Romer­ske Kej­ser­ri­ge, som over­le­ve­de i man­ge hund­re­de år som et løst defi­ne­ret rets­fæl­les­skab uden ind­byr­des krige.
På spo­ret af DEN NYE VERDEN
En ny Dan­marks­hi­sto­rie – flot mate­ri­a­le i bog og på nettet
Ruslands histo­rie, sam­fund og reli­gion til KS
Fin lære­bog om Stor­bri­tan­ni­ens historie
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Dan­ne­brog — Fra ade­lig eks­klu­si­vi­tet til uni­ver­selt symbol
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer