nb da da en da da da da da da en da da en da da da da da da da da da da da da da da da nl da da da da da da hu da da da da da da da da da da da da da hu da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb tr en en da da da da pl sv da de de da da da de da da da en en da da da da da ka da da da da en en de da da fr da da da da sv da sv da da da da de da
Fra Wikibooks, den frie samling af lærebøger
Spring til navigation Spring til søgning
Denne side giver gode råd til hvordan du bedre kan fastholde folks opmærksomhed og få dem til at huske hvad du lærer dem bagefter.
1.1 Måder at fange interesse på
2 Forskellige typer af shows
5 Videnskab er at søge og forbedre!
Hvordan man planlægger sit show afhænger i høj grad af hvor lang tid man har til det. Det er svært at ’undervise’ på 20 min – der bliver man nødt til at fokusere på at vække interesse og nysgerrighed! Ved korte shows bliver målet mest at vi giver eleverne nysgerrighed til at stille spørgsmål til deres lærere resten af året og selv gå på opdagelse.
Man vil ofte prøve at lægge en eller anden form for rød tråd i sit show - en fortløbende historie der giver en logisk sammenhæng. Men husk at en tråd kan have mange farver og behøver ikke være snor-lige!
Det er godt at udvælge nogle ’ikoniske’ forsøg som vækker folks interesse, og så bygge et forløb op om dem. Det er fedt at have for mange forsøg for det er fedt at kunne variere, hvad du viser.
Gerne ting fra hverdagen som folk kender og møder igen. Det er også en måde at sikre sig at folk måske kommer i tanker om det du fortalte dem en gang sidenhen efter de har set showet.
En god fortælling vil folk altid lytte til! så byg op til spænding og pointer, få folk til at tvivle, undre sig og overrask dem.
Hands-on! lad folk kommer til og prøve alt hvad der prøves kan og lav det gerne så det indimellem minder om magi! men magi med en forklaring der kan opdages!
Hands-on i tankerne: Spørg folk og lyt til deres fortællinger, for det er ikke nødvendigvis dig der står for showet der skal lave alt arbejdet. Folk har indimellem gode og illustrative historier at bidrage med!
Hammer-pointer: gentag og fastslå de pointér, du vil have de tager med hjem – og videre i livet! Fortæl gerne i starten hvad du håber at lære folk. Sig fx til dem i starten at du vil lære dem tre ting fx: elektromagneten, induktion og om transformatoren. Hav tre ting liggende fremme hele tiden, der viser hver én effekt og peg på den fysiske dims hver gang du nævner effekten. Spørg til sidst om hvad de lærte i dag og bed til at de har fanget pointen :-)
Måder at fange interesse på[redigér]
Den der udfører det har en hvis chance for at dø
’Videnskabs porno’ (spræng alt muligt i luften, burg scenerøg og fontæner etc. - også selvom det ikke har nogen videre forbindelse med det du vil vise) Det er effekter som selvfølgeligt giver umiddelbar interesse, men ofter efterlader et lidt tomt indtryk bagefter.
Poul Thomsen effekten: Dyr og levende organismer giver altid opmærksomhed, især hvis du kan fortælle lidt om deres liv.
Forskellige typer af shows[redigér]
Vi samler nogle eksempler og detaljer om bestemte typer shows alt efter længde og publikum på siden Forskellige slags shows
Når du er på, så er det meget vigtigt hvordan du bruger din krop om du fremstår som en støvet akademiker eller en spændende formidler. Det vigtigste er din entusiasme!
Men der er også små tricks som man kan øve sig på for at virke levende:
Brug din dig selv, din krop og mimik
Se folk i øjnene - og læg mærke til om de følger med, og spørg dem undervejs med åbne spørgsmål for at se om de fanger pointerne.
Bevæg dig - bagved kateteret/bordet/standen, foran standen og især at du går ud blandt folk og snakker midt i forsamlingen.
Brug stemmen - hvisk, tal kedeligt, tal sjovt, men tal ikke monotont.
Vær opmærksom på om dit sprog rammer - hvis du bruger for mange og for forskellige fremmedord taber du tilhøreren hurtigt. Vælg et fast udtryk fx kvælstof eller nitrogen men bland dem ikke. Hvis du bruger et kompliceret udtryk, så tag dig tid til at forklare hvad det betyder før du går videre. Hvis du vil lave et show som har brug for en masse specifikke fagudtryk som dine tilhørere nok ikke lige fanger, ja så er du nok på vej til at lave et show der vil gå fint hen over hovederne på dem. Overvej om din og tilhørernes tid kunne være bedre brugt på bare eet af fagudtrykkene istedet, hvor du så sørger for de lærer det grundigt.
Plancher er bedst i baggrunden. De kan være gode til at besvare spørgsmål og til pauser hvor folk kigger rundt.
Billeder og illustrationer er gode at have med! Især hvis du skal forklare komplekse ting er en god illustration man kan pege på guld værd.
Videnskab er at søge og forbedre![redigér]
Istedet for at fortælle om alt det man ved, så kunne det jo muligvist være mere spændende at høre om alt det man *ikke* ved og er ved at finde ud af!
Det er vigtigt at fortælle folk at videnskab ikke er en støvet størrelse hvor alting blev fundet for 100 år siden og så er der ikke sket mere sidenhen. Vis folk at det er et levende fag og det rykker! At man indimellem finder ud af at det var et vildspor man var ude på i mange år; At der er spændende undersøgelser af finurlige ting som man ikke forstår og undrer sig over; At der er essentielle ubesvarede spørgsmål som vil påvirke vores allesammens liv i de kommende år!
Lad dem lave forsøget! Det er fx. så nemt lige at smide magneten ned i aluminiumsrøret når du alligevel står med det og snakker om det – men få tilskuere op og stå med det, og lad dem prøve forsøget først. Så vinder du deres umiddelbare overraskelse og undren – ahh shit for vildt – når de ser den glide ned i røret, og så vil alle prøve forsøget bagefter.
Opfordr dem til at stille spørgsmål under showet og tag deres spørgsmål alvorligt – selv hvis de virker om de joker bliver du nødt til at vise du lytter til dem. Undgå retoriske spørgsmål…? Stiller du spørgsmål og besvarer dem selv, så fortæller du kun lytteren at de ikke forventes at svare - det kan være svært at vente på at folk svarer, men har man ikke tid og mod til det så er det nok bedre at lave være med at stille spørgsmål (det er ret svært at lære det).
Stil åbne spørgsmål, der beder dem om at fortæller om en erfaring (har I prøvet noget lignende – kender I noget tilsvarende…).
Undgå lukkede spørgsmål (hvad er jordens diameter…). Lav hellere en afstemning om flere mulige svar hvis du vil ha svaret på et lukket spørgsmål. Undgå at fiske efter er korrekt svar (jeg ved godt der er en del I forsøgsbeskrivelserne). Spørg ikke om hvilken strømstyrke der er farlig – men spørg om nogen har prøvet at få et stød fra 220V og hvordan det var, og så vil folk åbne sig op og fortælle sjove historier alle kan forstå. SÅ kan du bidrage med det mere eksakte svar om strømstyrken hvis det ikke dukker op undervejs i snakken.
Hvis du fisker efter et specifikt svar fra folk, så peg gerne på ting der ligger fremme og giver et hint til hvad svaret er (det sikrer også at alt du spørger om er noget du har gennemgået klart og ligger fremme): “Så hvad sker kommer der i metallet når man bevæger magneten (pegende på induktionsspolen)…stilhed og svagt svar: 'strøm?...' Ja! og hvad laver strømmen (pegende på elektromagneten)… 'magnetfelt...?'. Så hvad føler magneten når vi bevæger den over pladen? 'et magnetfelt!'.
Nogle gange kommer man ikke udenom at man forfærdeligt gerne vil lave et forsøg for folk som desværre bare tager en forfærdelig tid at gennemføre. Der er flere muligheder for at få det til at virke godt på kort tid:
TV-køkken – forbered det tidskrævende i forvejen og tag 'færdigretten' frem. Men det kan jo virke lidt kedeligt og som en slags snyd.
Lav det på en anden måde – vis effekten godt, og lad være med at vise det ’rigtige’ forsøg. Hvis du vil lave en gel med DNA som tager lang tid, så glem gelen og DNA og lav et forsøg med elektroforese hvor man kan se det live, og vis så den færdige gel bagefter som du har forberet.
Giv folk det med hjem, fx en lille plante, eller noget de kan arbejde med i klassen siden hen.
Vis det på en anden måde (en celle deling tager 20 min. Så kan man ha tanke med kulturer vi startede for 1h, 1dg, 3dg, 5dg siden og nu skal I lave en ny kultur der skal til at gro til næste hold selv…)
Gør sikkerhed til en pointe i dit show – fortæl at nu tager du briller på og hvorfor du har en sikkerheds-skærm mod publikum eller handsker på etc.
Hvis folk er usikre eller utrygge er det hverken sjovt eller lærerigt.
Hvis du føler dig utryg, så mærker folk det og det smitter tilbage. Vær vel forberedt og lav hellere for lidt end for meget.
Det er en balancegang mellem udfordring og tryghed – hands-on konceptet kræver at de får ’fingre i det’… de må bare ikke få dem i klemme :-)
Ved større naturvidenskabsfestivaller vil der tit komme presse, tv og journalister på besøg - der er det rigtigt godt hvis dem der står på standen har forberedt sig på spørgsmål og kan gi et par gode kommentarer til pressen. Udvælg evt en person der lige har overvejet hvad der skal siges og er jeres pr-ansvarlige.
Selvom det kan være svært er det godt før showet at have fastsat en sluttid eller et slut-eksperiment, så man med klar stemme kan bekendtgøre at nu er showet slut. Ellers ender det tit med at trække i langdrag og løbe lidt ud i sandet til sidst.
Slut af med at spørge om de lærte noget i dag – og bed dem selv fortælle det. Så vil du hurtigt se hvad de har lagt mærke til og hvad der var sjovt – og samtidigt repetere ’lektien’. Og lad gerne folk blive mens du rydder op, for der kommer der tit mange spørgsmål.
Diskussionsside for denne IP-adresse
Referer til denne side
Denne side blev senest redigeret d. 30. juni 2007 kl. 14:35.
Tekst er tilgængelig under licensen Creative Commons Kreditering-Del på samme vilkår; yderligere betingelser kan være gældende. Se vores Brugsbetingelserne for flere oplysninger.