da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de nn da de da nb nb da da da da da da da da da da da da nb en sv en da fr da da da da da da en da da da da da da da nb en da nb en en da en en da en en da en en da en en en en en en da da en da en fi da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet
Af David Kyng 8. maj 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Fra ene­væl­de til folkestyre
Bogen giver i seks kapit­ler og med et rigt udvalg af kil­de­tekster og i gang­sæt­ten­de arbejds­op­ga­ver et ind­blik i debat­ten om det dan­ske demo­kra­ti i åre­ne 1800–1920.
Demo­kra­tisk dan­nel­se er et cen­tralt ele­ment i for­må­let for de gym­na­si­a­le uddan­nel­ser, og at den­ne dan­nel­ses nær­me­re ind­hold sta­dig er gen­stand for kon­flikt er for­å­rets Øre­stads­ba­ta­l­je jo en glim­ren­de illu­stra­tion af. Sær­ligt for histo­ri­e­fa­get er udvik­lin­gen af demo­kra­ti, også i de ny lære­pla­ner, et vig­tigt gen­stands­om­rå­de. Der­for er tema­et for Den­nis Lun­ding Niel­sens bog også sær­de­les rele­vant, selv­om det jo ikke lige­frem er jom­fru­e­ligt territorium.
Bogen er opdelt i 6 kapit­ler, hvor de 3 før­ste hand­ler om ene­væl­den og kam­pen for dens afskaf­fel­se i før­ste halv­del af 1800-tal­let. Kapi­tel 4 og 5 føl­ger for­fat­nings­kam­pen og demo­kra­tiets udvi­del­se frem til grund­lovs­re­vi­sio­nen i 1915. Det sid­ste kapi­tel rid­ser kort udvik­lin­gen i demo­kra­ti­et, og dis­kus­sio­nen om det fra mel­lem­krig­sti­den og frem, op. I en del af kapit­ler­ne er der små bok­se med for­skel­li­ge histo­ri­ke­res syn på nog­le af de behand­le­de spørgs­mål.
Hvert kapi­tel har en frem­stil­lings­del og et for­holds­vis fyl­digt kil­de­af­snit. Frem­stil­lings­delen fyl­der i alt ca. 58 sider og kil­de­de­len ca. 78. Tekst­mæs­sigt er kil­de­de­lens over­vægt stør­re, da der er en del illu­stra­tio­ner i frem­stil­lings­delen, men ikke i kil­de­de­len. Der ud over er der til hvert kapi­tel 2 sider med for­skel­li­ge typer af opgaver.
Det stør­ste pro­blem ved bogen er, for mig at se, at den for­hol­der sig for ure­flek­te­ret til de cen­tra­le begre­ber, først og frem­mest demo­kra­ti­be­gre­bet. Det bli­ver uden vide­re for­ud­sat, at vi med juni­grund­loven 1849 fik demo­kra­ti – et ufuld­stæn­digt demo­kra­ti gan­ske vist, men det frem­stil­les som om ind­fø­rel­se af demo­kra­ti­et var målet for de cen­tra­le aktø­rer (dvs. de nationalliberale).
Alt i alt behand­ler ”Fra fol­ke­sty­re til ene­væl­de” et rele­vant tema, men gør det på en for­holds­vis tra­di­tio­nel måde.
Ét sted i bogen pro­ble­ma­ti­se­res det­te syn på udvik­lin­gen. Kil­de 28 rum­mer uddrag af en debat i tids­skrif­tet Temp mel­lem poli­to­lo­gen Pal­le Sven­son og histo­ri­ke­ren Claus Fri­is­berg. (Tek­sten skæm­mes af, at det ikke tyde­ligt frem­går, hvor det er Sven­son, og hvor det er Fri­is­berg, der kom­mer til orde). Pal­le Sven­son mener, at de natio­nal­li­be­ra­le ikke opfat­te­de sig selv som demo­kra­ter, og at deres krav om en fri for­fat­ning ikke uden vide­re kan over­sæt­tes til et krav om demo­kra­ti. Det­te syns­punkt støt­tes også af en ræk­ke nye­re, begrebs­hi­sto­ri­ske under­sø­gel­ser. Fri­is­berg hæv­der her over for, at ”når det var en udbredt opfat­tel­se, at begre­bet demo­kra­ti dæk­ke­de over andet og mere end begre­bet fri for­fat­ning, betød det natur­lig­vis, at juni­grund­loven som en vig­tig bestand­del af det demo­kra­ti­ske sam­fund, som nu blev skabt, var demokratisk”.
Den fore­lig­gen­de bog byg­ger på en ure­flek­te­ret til­slut­ning til en noget unu­an­ce­ret ver­sion af Fri­is­bergs posi­tion, hvor der slet ikke skel­nes mel­lem fri for­fat­ning og demo­kra­ti. Det­te kom­mer til udtryk tal­ri­ge ste­der – f.eks. i tit­len på kapi­tel 2 ”Kam­pen for en demo­kra­tisk for­fat­ning”. På side 62 hæv­des det, at ”Debat­ten om hvor demo­kra­tisk Dan­mark blev med Juni­grund­loven i 1849 pågår sta­dig. Et er dog sik­kert. På papi­ret var Dan­mark nu et demo­kra­ti”. Hvis der med ”på papi­ret” menes, at demo­kra­ti­et som begreb blev grund­lovs­fæ­stet, så gæl­der det ikke engang i dag, (som det også frem­går af uddra­get af 1953-grund­loven (kil­de 55)). Opga­ver­ne til kapi­tel 3 lyder bl.a.: ”Over­vej hvil­ke årsa­ger der er til, at Dan­mark får et demo­kra­ti på net­op det tids­punkt, der foku­se­res på i kapit­let (marts 1848)” og ”Lav en hypo­te­se til hver af jeres årsa­ger oven­for. Skriv: ”Dan­mark får et demo­kra­ti, fordi…””.
Jeg synes, at oven­stå­en­de ikke bare repræ­sen­te­rer en unu­an­ce­ret stil­ling­ta­gen i en aka­de­misk dis­kus­sion. Det van­ske­lig­gør også ele­ver­nes reflek­sio­ner over dyna­mi­k­ken i demo­kra­ti­be­gre­bet, som bur­de være en cen­tral poin­te i en bog som den­ne. Fore­stil­lin­ger­ne om nation og folk er også for svagt tema­ti­se­ret i bogens før­ste kapitler.
Bogens sid­ste kapit­ler kom­mer bl.a. ind på for­fat­nings­kam­pen i slut­nin­gen af 1800-tal­let, dan­nel­sen af de poli­ti­ske par­ti­er, par­la­men­ta­ris­mens ind­fø­rel­se, udvi­del­sen af val­g­ret­ten 1915, påske­kri­sen 1920, anti­de­mo­kra­ti­ske strøm­nin­ger i mel­lem­krig­sti­den, Hal Koch-Alf Ross-debat­ten om demo­kra­ti­et, ung­doms­op­rø­rets kri­tik af det repræ­sen­ta­ti­ve demo­kra­ti og (nogen­lun­de) aktu­el­le dis­kus­sio­ner om revi­sion af grund­loven. Det er fint, at der føl­ges op på demo­kra­tiets udvik­ling, selv­om det gøres kort og med for­holds­vis meget vægt på de for­mel­le ram­mer.
Bogens kil­de­del fyl­der som sagt meget, og den inde­hol­der meget for­skel­ligt mate­ri­a­le, men også her med for­holds­vis stor vægt på de for­mel­le ram­mer – de skif­ten­de grund­love. En del af tek­ster­ne er ret svæ­re, og der er ikke meget hjælp at hen­te i form af for­kla­ren­de noter eller lig­nen­de. Kun 2 ud af bogens 58 kil­der rum­mer for­kla­ren­de noter. Til gen­gæld er der en for­kla­ren­de note til kil­de­in­tro­duk­tio­nen til kil­de 45.
Der er til hvert kapi­tel 5 typer af opga­ver. For det før­ste er der læsespørgs­mål, der læg­ger op til repro­duk­tion af de væsent­lig­ste poin­ter i frem­stil­lings­delen. Der­næst en parø­vel­se, der typisk via et ske­ma læg­ger op til syste­ma­ti­se­ring af årsa­ger, grup­pe­rin­ger eller lig­nen­de. Kil­deø­vel­ser­ne foku­se­rer på at fin­de argu­men­ter i udvalg­te kil­der eller selv opstil­le pro­blem­stil­lin­ger. I skri­veø­vel­ser­ne skal ele­ver­ne anta­ge en bestemt posi­tion og via ind­le­vel­se skri­ve en erin­dring, repor­ta­ge, tale eller lig­nen­de. Den sid­ste opga­ve­ty­pe er pro­jektop­ga­ven, hvor pro­dukt­for­mer­ne bl.a. er plan­che, nyheds­ud­sen­del­se, rol­le­spil og screencast.
Alt i alt behand­ler ”Fra fol­ke­sty­re til ene­væl­de” et rele­vant tema, men gør det på en for­holds­vis tra­di­tio­nel måde. Man kan evt. bru­ge den til at bevidst­gø­re ele­ver­ne om, at frem­stil­lings­tekst ikke blot er sam­men­stil­ling af en ræk­ke fak­ta, men er udtryk for et bestemt narrativ.
For­mand for for­e­nin­gen fra 2013–17
Klok­ker­ne rin­ger for Weimarrepublikken
Begyn­del­sen til enden på oliealderen
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer