da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da en lv en en da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da nb en da nb en en da en en da en en da en en nn en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af David Kyng 24. november 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Dan­marks­hi­sto­ri­en – sam­fund, livs­for­mer og politik
GUNNAR LIND & PALLE ROSLYNG-JENSEN (red.)
Tvær­fag­lig Dan­marks­hi­sto­rie i ét bind, der beskri­ver Dan­marks udvik­ling over de lan­ge stræk. Skre­vet af en ræk­ke eks­per­ter fra Køben­havns Universitet.
I Dan­marks­hi­sto­ri­en fin­der man først og frem­mest histo­ri­en om folks leve­vil­kår og livs­for­mer fra old­ti­den til i dag. Natur­lig­vis kan man også læse om sta­tens og poli­tik­kens histo­rie, men den røde tråd er at beskri­ve, hvor­dan men­ne­sker har levet her fra før Dan­mark blev til det Dan­mark, vi ken­der i dag. Det sker i fem sto­re kapitler:
Old­ti­den fra istid til vikingetid
Sen­mid­delal­der og nye­re tid 1400–1850
Den indu­stri­el­le tidsal­der 1848–1960
Den nye­ste tid fra 1960 til i dag.
Søren Mørch for­søg­te for mere end 20 år siden at skri­ve ”Den sid­ste Dan­marks­hi­sto­rie”, men det ser ikke ud til at gen­ren er sådan at slå ihjel. DR’s ”Histo­ri­en om Dan­mark” bevi­ste for­ri­ge år dens fort­sat­te, fol­ke­li­ge gen­nem­slags­kraft, og nu giver en ræk­ke for­ske­re fra Saxo-insti­tut­tet ved KU deres bud på en dan­marks­hi­sto­rie i ét bind. Men hvad er det egent­lig for en histo­rie, de ger­ne vil for­tæl­le?
Det er bogen selv meget lidt med­del­som om. Den har intet for­ord og ingen opsam­ling til sidst. Det ene­ste sted, hvor man får lidt at vide om inten­sio­ner­ne bag bogen, er i den kor­te bag­si­de­tekst. Her står bl.a.: ”Dan­marks­hi­sto­ri­en for­tæl­ler, hvor­dan men­ne­sker har levet her, fra før lan­det blev til det Dan­mark, vi ken­der i dag, og til nu. Natur­lig­vis kan man også læse om stats­mag­tens og den øko­no­mi­ske og poli­ti­ske histo­rie, men leve­vil­kår og livs­for­mer fra old­ti­den til i dag er bogens røde tråd”.
Bogen er opdelt i 5, kro­no­lo­gisk adskil­te kapit­ler, (som dog lap­per lidt ind over hin­an­den). Hvert kapi­tel dæk­ker såle­des en lang peri­o­de, og på nog­le punk­ter er peri­o­di­se­rin­gen utra­di­tio­nel, men der argu­men­te­res ikke for den. De før­ste kapit­ler, om peri­o­den fra ”Istid til mid­delal­der” og om mid­delal­de­ren, er hver skre­vet af én for­fat­ter – hen­holds­vis Klavs Rands­borg og Niels Hybel – mens der har været man­ge kok­ke om de efter­føl­gen­de kapit­ler. ”Den røde tråd” er ikke lige nær­væ­ren­de i alle kapit­ler, og der er ikke enig­hed om til­gan­ge eller for­stå­el­se af cen­tra­le begre­ber.
Det gæl­der ikke mindst begre­bet livs­form, der også i tit­len frem­hæ­ves som cen­tralt. Det er fra­væ­ren­de i de to før­ste kapit­ler, men duk­ker så småt frem i kapi­tel 3. I kapi­tel 4 spil­ler beskri­vel­sen af for­skel­li­ge ”livs­ver­de­ner” en for­holds­vis stor rol­le, men hvor­dan det adskil­ler sig fra livs­for­mer frem­går ikke. I kapi­tel 5 tales der igen (hoved­sa­ge­ligt) om livs­ver­de­ner, og det gør ikke for­vir­rin­gen min­dre, at det tyde­lig­vis her er Tho­mas Høj­rups livs­forms­be­gre­ber, der lig­ger til grund for fremstillingen.
Det rum­mer ikke væsent­lig, ny detail­vi­den eller epo­ke­gø­ren­de syn­te­ser. For fag­folk er der såle­des ikke så meget at kom­me efter.
I hvert kapi­tel er der en ræk­ke over­skrif­ter, som gra­fisk frem­træ­der ens, men som reelt er under- eller over­ord­ne­de. I kapi­tel 4, som dæk­ker peri­o­den 1848–1960, kan man f.eks. fin­de over­skrif­ter som ”Arbej­de, hjem og fami­lie”, ”Bor­ger­ska­bet” og ”Byfolk mel­lem bor­ger­skab og arbej­der­klas­se”. Ind­hol­det i dis­se afsnit giver kun mening, hvis man er opmærk­som på, at de er under­ord­net en over­skrift der lyder ”Livs­ver­de­ner 1914–1960”.
For en bog, hvor leve­vil­kår og livs­for­mer skul­le udgø­re den røde tråd, er det egent­ligt over­ra­sken­de, hvor sjæl­dent man kom­mer tæt på det leve­de liv. Frem­stil­lin­gen er næsten kemisk ren­set for eksemp­ler på kon­kre­te men­ne­skers liv. Den bry­des ind i mel­lem af grå sider, der rum­mer for­skel­li­ge eks­kur­ser fra den almin­de­li­ge tekst. Ind­hol­det på de grå sider er meget for­skel­lig­ar­tet, men hel­ler ikke her møder vi kon­kre­te skæbner.
At bogen hand­ler om ”hvor­dan men­ne­sker har levet her” inde­bæ­rer, at langt det meste beskri­ver for­hold inden for den nuvæ­ren­de dan­ske stats ter­ri­to­ri­um. De over­søi­ske kolo­ni­er er f.eks. næsten fra­væ­ren­de i tek­sten.
Som bog­værk frem­træ­der ”Dan­marks­hi­sto­ri­en” ind­by­den­de med man­ge flot­te illu­stra­tio­ner, men de fle­ste er sær­de­les vel­kend­te fra andre sam­men­hæn­ge. På for­si­den ser man Jens Juels ”Prospekt af Egnen om Jæger­pris” (1782) og et højdra­ma­tisk bil­le­de fra bom­bar­de­men­tet af Den Fran­ske Sko­le 21/3 1945. Hvis man skal tage for­si­dens udsagn for påly­den­de, så hand­ler ”Dan­marks­hi­sto­ri­en” om over­gan­gen fra bon­dei­dyl til noget der min­der om bor­ger­krig i Syri­en. Det­te udsagn kan dog ikke gen­fin­des inde i bogen. Fak­tisk fyl­der krig og vold ikke sær­ligt meget, og besæt­tel­ses­ti­den er næsten fra­væ­ren­de.
Bogen slut­tes af med en over­sigt over den lit­te­ra­tur frem­stil­lin­gen byg­ger på. Ud af de 14 siders lit­te­ra­tu­rover­sigt fyl­der lit­te­ra­tu­ren til bogens mind­ste kapi­tel (kapi­tel 1) 5 sider, mens lit­te­ra­tu­ren til de øvri­ge kapit­ler behand­les knapt så fyldestgørende.
Det meste af bogen udgø­res af gan­ske tra­di­tio­nel poli­tisk, øko­no­misk og soci­al histo­rie, skre­vet af dyg­ti­ge og viden­de fag­folk. Blandt for­fat­ter­ne er der både histo­ri­ke­re, arkæ­o­lo­ger (kapi­tel 1) og etno­lo­ger (som med­for­fat­te­re på kapi­tel 4 og 5). Det er alt sam­men meget solidt, men det rum­mer ikke væsent­lig, ny detail­vi­den eller epo­ke­gø­ren­de syn­te­ser. For fag­folk er der såle­des ikke så meget at kom­me efter. Jeg tror også frem­stil­lin­gen er lidt for blod­fat­tig til, at bogen kan få den sto­re, fol­ke­li­ge gen­nem­slags­kraft. I en gym­na­si­al under­vis­nings­sam­men­hæng kun­ne man måske godt pluk­ke rele­van­te afsnit hist og her.
Om ikke andet bevi­ser bogen, at den sid­ste dan­marks­hi­sto­rie ikke er skre­vet endnu.
For­mand for for­e­nin­gen fra 2013–17
Klok­ker­ne rin­ger for Weimarrepublikken
Begyn­del­sen til enden på oliealderen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Myte og vir­ke­lig­hed i Færø­er­nes moder­ne historie
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer