da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da da en en da da da da en da en da da da da nb da da da da da da da nb sv da sv da da sv da da sv da da sv da da en en en en en en da da en eo en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Ulrik Grubb 3. august 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Bog — fås også som iBog med medieklip
Besæt­tel­sen fort­sæt­ter med at være en refe­ren­ce i vores sam­tid, og peri­o­den inde­hol­der en ræk­ke dilem­ma­er, som ele­ver i dag kan rela­te­re til, og som ved­bli­ver med at være inter­es­san­te at dis­ku­te­re. I man­ge fami­li­er er olde­fars eller bedste­fars med­vir­ken i mod­stand­s­kam­pen en stor del af iden­ti­te­ten, og det gør besæt­tel­ses­ti­den rele­vant og nær­væ­ren­de for ele­ver­ne.
Bogen er byg­get op af en ræk­ke over­sigts­ka­pit­ler, der giver en ram­me for læse­ren i for­hold til Dan­marks stil­ling i peri­o­den og besæt­tel­sens for­løb. Der­u­d­over er mod­stands­be­væ­gel­sen beskre­vet i en ræk­ke kapit­ler, der kro­no­lo­gisk og tema­tisk behand­ler emnet. Kapit­ler­ne er for­sy­net med arbejds- og for­mid­lings­op­ga­ver samt kil­der. Ende­lig er der et kapi­tel om debat­ten og erin­drin­gen om mod­stand­s­kam­pen i efter­krig­sti­den samt et kapi­tel, der ret­ter sig mod dem, der skri­ver opga­ver inden for emnet.
Mod­stands­be­væ­gel­sen kan bru­ges som grund­bog til et for­løb eller som udgangs­punkt for opga­ve­skriv­ning. (for­la­gets omtale)
Det er sjæl­dent, at man får en lære­bog i hån­den, som på alle måder lever op til de krav, som man stil­ler til en moder­ne lære­bog i histo­rie. Men det gør den­ne! For­fat­te­ren er tid­li­ge­re muse­ums­in­spek­tør på Fri­heds­mu­se­et og nuvæ­ren­de lærer på de gym­na­si­a­le uddan­nel­ser. Det bety­der, at han både har den fag­li­ge viden og over­blik­ket, og sam­ti­dig har han en fin sans for ele­ver­nes viden, så alt bli­ver for­kla­ret på en god måde uden unød­ven­di­ge frem­medord i et moder­ne sprog. (Andre for­fat­te­re vil­le let have fortabt sig i detal­jer og ind­vik­le­de forsk­nings­dis­kus­sio­ner, som ele­ver ofte knæk­ker hal­sen på.)
Bort­set fra et mang­len­de indeks/stikordsregister er alt med: En velskre­vet tekst, der dæk­ker de cen­tra­le emner i mod­stands­be­væ­gel­sens (og besæt­tel­sens) histo­rie, velvalg­te kil­der, fine illustrationer/fotos og arbejds­op­ga­ver efter hvert kapi­tel. Oven i det­te kom­mer i slut­nin­gen af bogen et sær­de­les fint kapi­tel ”Mod­stands­be­væ­gel­sen som opga­ve­em­ne og stu­die”. Her er der til hvert kapi­tel en ”pro­blem­stil­lings­ge­ne­ra­tor” (nyt ord!) med vig­ti­ge pro­blem­stil­lin­ger til hvert kapi­tel og en kort kom­men­te­ret liste over over­sigts­vær­ker, hånd­bø­ger, hjem­mesi­der og onli­neres­sour­cer. Til sidst er der ana­ly­se­mu­lig­he­der og eksemp­ler på pro­blem­stil­lin­ger, som kan hjæl­pe såvel elev som lærer, når man skal væl­ge en rele­vant opga­ve inden­for det­te felt.
” Der fin­des ingen sand­hed om for­ti­den og der­for hel­ler ikke en sand­hed om besæt­tel­sen og modstandskampen ”
Jakob Søren­sen, citat fra bogen
Bogen består af i alt 13 kapit­ler, der går kro­no­lo­gisk og tema­tisk frem. De før­ste kapit­ler for­tæl­ler om den histo­ri­ske bag­grund i 30’erne, et over­blik over besæt­tel­sen 1940–45 og den før­ste mod­stand. For­fat­te­ren poin­te­r­er helt rig­tigt, ”at mod­stan­den ikke var noget, der bare opstod 9. april 1940. Det tog tid, før tan­ken om mod­stand var til­stræk­ke­ligt mod­net hos den besked­ne grup­pe af mod­stand­spio­ne­rer i Dan­mark. (…) Det tog tid, for man­ge fle­re år. Forsk­nin­gen har vist, at det var nem­me­re for dem, der ikke sym­pa­ti­se­re­de med de fire par­ti­er i sam­ar­bejds­re­ge­rin­gen at gå til mod­stand – i hvert fald i den tid­li­ge fase. Der­for var mod­stand – helt bredt ansku­et – et fæno­men på de poli­ti­ske yder­flø­je i kri­gens før­ste år. Som besæt­tel­sen skred frem, blev den­ne ten­dens udvi­sket og mod­stands­be­væ­gel­sen sam­men­sat, så den omfat­te­de man­ge andre end de, der hør­te til på de poli­ti­ske yder­flø­je.” (s. 57).
Mod­stands­be­væ­gel­sen kom først for alvor i gang 1942–43. Et vig­tigt ven­de­punkt var det, da rege­rin­gen gik af 28. august 1943. Og nej, det var ikke 29. august, som vi nor­malt får for­talt. ”At vi fejrer den 29. august, hvor der blev skudt ved kaser­ner­ne, og hvor dele af flå­den slap til Sve­ri­ge, og en anden del blev sæn­ket, vid­ner om vores kol­lek­ti­ve ønske om at mar­ke­re den akti­vi­sti­ske kamp. Få tæn­ker på, at det fak­tisk var dagen før, at poli­ti­ker­ne brød med tysker­ne og trak sig fra sam­ar­bej­det” (s. 83) En anden vig­tig fak­tor bag mod­stands­be­væ­gel­sens opblus­sen var, som for­fat­te­ren påpe­ger, at tysker­ne fra det tids­punkt så ud til at tabe krigen.
De efter­føl­gen­de kapit­ler gen­nem­går den ille­ga­le pres­se, indu­strisa­bo­ta­gen, lik­vi­de­rin­ger­ne (som Peter Øvig Knud­sen har truk­ket frem) og jer­n­ba­nesa­bo­ta­gen med Aage Trom­mers skel­sæt­ten­de ana­ly­se fra 1970’erne. Man kan altid dis­ku­te­re udval­get og pri­o­ri­te­rin­ger­ne, og det fore­kom­mer lidt mal­pla­ce­ret, at lik­vi­de­rin­ger­ne og jer­n­ba­nesa­bo­ta­gen optræ­der i sam­me kapitel.
I kapi­tel 9 får man et leven­de ind­tryk af, hvor­dan mod­stands­be­væ­gel­sen blev bekæm­pet, og hvor­le­des for­rå­el­sen blev mere og mere udbredt. Hen­ret­tel­ser, tor­tur og kon­cen­tra­tions­lej­re betød, at de få mod­stands­folk og deres fami­li­er ofte kom til at beta­le med både liv og meget sto­re ofre.
Det efter­føl­gen­de kapi­tel 10 for­tæl­ler om ”det lan­ge for­år mod befri­el­sen”, hvor mod­stan­den ændrer karak­ter med ’ven­te­grup­per’, ’de sid­ste dages hel­li­ge’ og ’slid­te ner­ver’. Ende­lig i kapi­tel 11 kom­mer befri­el­sen og rets­op­gø­ret og nog­le glim­ren­de over­vej­el­ser omkring ’mod­stand­s­kam­pens betyd­ning’ s. 171–172. ”Der fin­des ingen sand­hed om for­ti­den og der­for hel­ler ikke en sand­hed om besæt­tel­sen og mod­stand­s­kam­pen.” Sådan ind­le­der Jakob Søren­sen kapi­tel 12: Debat og erin­dring i efter­krig­sti­den. Og han fort­sæt­ter: ”Der fin­des en ræk­ke frem­stil­lin­ger, for­tolk­nin­ger og udlæg­nin­ger af, hvad der ske­te, og hvad der hav­de stør­re eller min­dre betyd­ning, og det er net­op det, som histo­ri­e­fa­get blandt andet hand­ler om – at prø­ve at fin­de ud af, hvad der egent­lig ske­te i for­ti­den, og hvor­dan vi skal for­stå det. Men vores valg er altid far­vet af valg og fra­valg, vores sam­tid og vær­di­er”. (s. 179)
På for­bil­led­lig klar vis præ­sen­te­res de tre faser/generationer i opfat­tel­sen af mod­stand­s­kam­pen begyn­den­de med kon­sensusmyten, som nok sta­dig er meget udbredt i befolk­nin­gen. Der­næst stif­ter eleven/læserne bekendt­skab med for­skel­li­ge vig­ti­ge bidrag som Peter Øvig Knud­sens stik­ker-histo­rie, hvor alle­re­de Hartvig Fri­sch i 1945 skrev ”Det var jo mord”, og på den anden side Anders Fogh Ras­mus­sens hyl­dest til mod­stands­be­væ­gel­sen i 60-året for befri­el­sen. Og der slut­tes med en kort omta­le af de nye­ste film om modstandsbevægelsen.
Bogen bør få vid udbre­del­se i under­vis­nin­gen, selv om det vil være svært at nå alle de 200 sider i dagens under­vis­ning. Men læs bogen selv og anbe­fal den til din histo­ri­e­in­ter­es­se­re­de nabo. I under­vis­nin­gen vil­le jeg væl­ge de ind­le­den­de kapit­ler og et par af de tema­er, som behand­les i de efter­føl­gen­de. Slut med kapit­let om, hvor­dan vi erin­drer besættelsen/modstandsbevægelsen, inden ele­ver­ne selv får mulig­hed for at bear­bej­de stof­fet i en skriftlig/elektronisk opga­ve eller som fremlæggelse.
På spo­ret af DEN NYE VERDEN
En ny Dan­marks­hi­sto­rie – flot mate­ri­a­le i bog og på nettet
Ruslands histo­rie, sam­fund og reli­gion til KS
Fin lære­bog om Stor­bri­tan­ni­ens historie
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer