da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de de da de da da nb da da da da da da da da da da da da da de de fi de en fr da da da da da da es da da da da da da da nb da da da da en da da en da da en nb da en de en en en en en en en da da en en en da da da sv da it en da en de da en en da nl de da nl en da nl en da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Niels Nøddebo Petersen 15. maj 20211. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 54 visninger | af
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 44 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 26 visninger | af Ulrik Grubb
Lov og ansvar 21 visninger | af Jon A.P. Gissel
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 19 visninger | af David Kyng
USA’s histo­rie til ca. 1900 18 visninger | af Ulrik Grubb
Pestens tid. Syg­dom, sam­fund og behand­ling, 1100–1711 16 visninger | af Rasmus Thestrup Østergaard
God gui­de til Jel­ling-monu­men­ter­nes historie 15 visninger | af Lasse Taagaard
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 828 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 363 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3. Nye­ste tid
Med udgangs­punkt i de nye lære­pla­ner fra 2017 er Vores Ver­dens­hi­sto­rie en moder­ne frem­stil­ling med kil­der, der ram­mer ele­ver­ne og gør histo­ri­en nær­væ­ren­de. Vores Ver­dens­hi­sto­rie er en serie i tre bind.
Bøger­ne har en kro­no­lo­gisk til­gang med tema­ti­ske nedslag inden for hver afgræn­set tids­pe­ri­o­de med fokus på læreplanen.
Tred­je og sid­ste del af Peter Fre­de­rik­sens ver­dens­hi­sto­rie begyn­der omkring 1870 og afslut­tes med tiden efter Den Kol­de Krig. Bogen star­ter ved impe­ri­a­lis­men, der fører læse­ren til 1. ver­denskrig. Her­ef­ter er der 3 gode nedslag i Mel­lem­krig­sti­dens Rusland, Tys­kland og USA. Efter 2. ver­denskrig behand­les ’Kolo­ni­er­nes løs­ri­vel­se’ efter­fulgt af 2 kapit­ler om den kol­de krig i hen­holds­vis USA og Euro­pa. Kina behand­les fra bor­ger­kri­gen i 1930´erne til omkring 1989, og bogen afslut­tes med et kapi­tel om ’Ver­den i opbrud’. Ambi­tio­nen har i alle 3 bind været at bely­se 3 ’civi­li­sa­tio­ner’; den kristne/ europæiske/ ame­ri­kan­ske, den kine­si­ske og den isla­mi­ske civi­li­sa­tion, der dog ikke har fået så meget plads i tred­je bind.
Som én af de før­ste lærebø­ger bru­ger for­fat­te­ren en stør­re del af intro­duk­tio­nen på at tyde­lig­gø­re, hvor­dan pro­ces­sen med at skri­ve en lære­bog er en pro­ces, hvor man fore­ta­ger til- og fra­valg. På den­ne måde kan den opmærk­som­me elev mulig­vis læse bogen mere kri­tisk. Den­ne ind­le­den­de posi­tio­ne­ring føl­ges op på s. 66 med fokus­punk­tet ’Frem­stil­lin­ger af revo­lu­tio­nen’ (Den Rus­si­ske Revo­lu­tion), hvor ele­ven skal arbej­de med ana­ly­ser af frem­stil­lin­ger. På den­ne måde anspo­res ele­ven til at arbej­de med at gøre lære­bo­gen til gen­stand for ana­ly­se. Og net­op fokus­punk­ter­ne er de cen­tra­le områ­der i ’Vores ver­dens­hi­sto­rie’, der ska­ber mulig­hed for at ele­ven arbej­der kritisk.
Som tid­li­ge­re nævnt i anmel­del­sen af bind 1 og 2, så er det nye spæn­den­de ele­ment i ’Vores ver­dens­hi­sto­rie’ de såkald­te ’fokus­punk­ter’, for­di de til­by­der ele­ver og lære­re for­tolk­nings­red­ska­ber i form af begre­ber og meto­der til, hvor­dan man kan arbej­de mere reflek­sivt med den ellers over­ve­jen­de rede­gø­ren­de og alvi­den­de frem­stil­lings­tekst. Dog bru­ger fokus­punk­ter­ne oftest frem­stil­lings­tek­sten, og der­for er frem­stil­lings­tek­sten både betyd­nings­fuld for ele­vens opnå­el­se af fak­ta viden, men også gen­stand for de ana­ly­ti­ske og reflek­si­ve opga­ver i fokus­punk­ter­ne. På den­ne måde er det i fokus­punk­ter­ne, at ele­vens histo­ri­e­fag­li­ge arbej­de med ver­dens­hi­sto­ri­en for alvor kvalificeres.
Fle­re af lære­pla­nens cen­tra­le emner og begre­ber som f.eks. histo­ri­e­be­vidst­heds­be­gre­bet, histo­ri­e­brug, dis­kur­s­a­na­ly­se og meto­de er gen­nem­gå­en­de fokus­punk­ter i alle 3 bind og ska­ber på den­ne måde mulig­hed for at arbej­de med sam­me til­gan­ge og begre­ber i for­skel­li­ge histo­ri­ske perioder.
I kapit­ler­ne om 1. ver­denskrig, Rusland og Tys­kland sup­ple­res den vel­for­mu­le­re­de grund­bogstekst med kil­der, hvor kon­kre­te per­so­ners tan­ker og følel­ser kom­mer til udtryk. Det til­by­der ele­ver­ne gode mulig­he­der for ind­le­vel­se. Sær­ligt for­mid­lin­gen af den lil­le histo­rie fun­ge­rer fint, for­di den viser de tota­li­tæ­re regi­mers bruta­li­tet over­for befolk­nin­ger­ne. Det­te for­mid­les også fint i kapit­let om Kina, hvor man møder en rød­gar­dist under kulturrevolutionen.
I de 3 bind er der for­stå­e­ligt for­skel på hvil­ke histo­ri­ske for­an­drin­ger, der for­kla­res grun­digt med tyde­li­ge årsags­for­kla­rin­ger, og hvil­ke for­an­drin­ger der ikke tyde­lig­gø­res. I det­te bind kun­ne man ønske lidt mere tyde­li­ge for­kla­rin­ger på ’Murens fald’. Måske for­di der foku­se­res godt på DDR, så bli­ver der min­dre plads til den sam­le­de forklaring.
Den sam­le­de ambi­tion om, at man kan føl­ge 3 civi­li­sa­tio­ner over tid, sam­ti­dig med at man kan føl­ge tema­er som sty­re­for­mer, køn, leve­vil­kår og kul­tur­mø­der og også arbej­de med de sam­me begre­ber i for­skel­li­ge kon­tek­ster, giver rige mulig­he­der for, at man kan arbej­de med bøger­ne på for­skel­li­ge måder. Til­sam­men giver den klas­si­ske frem­stil­lings­tekst og fokus­punk­ter­ne rige mulig­he­der for at styr­ke både ele­ver­nes grund­læg­gen­de for­stå­el­se for især den vest­li­ge ver­dens histo­ri­ske udvik­lin­ger og kva­li­fi­ce­rer de måder, man kan arbej­de med for­ti­den på via fokuspunkterne.
Hjem­mesi­de | Se mere
Noter #233: Nor­den under Den Kol­de Krig
Hørings­svar til påtænkt revi­sion af læreplaner
Noter #226: Byens historier
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
Te Chin­e­se educa­tion system
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Historiefaget på Energimuseet - gør din historieundervisning levende
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer