da de da de da de fi en en en sv da nl de bar da da da da fr da da da de da da da nb da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da de de da da es da da it da de
Grænsen er væk | Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.
Politikerne og kammeraterne lyttede, da fire elever fra 13. årgang fortalte om København-Bonn-erklæringernes betydning i dag. De pegede på, at de sydslesvigske studentereksamener i dag i Danmark bliver regnet for tyske.
Grænseforeningen havde igen i år inviteret 13. årgang på en todages tur til København. På Christiansborg holdt fire elever oplæg, dernæst var det politikernes og en enkelt ambassadørs tur.
Folketingets formand, Mogens Lykketoft, bød 13. årgang fra A.P. Møller-Skolen og Duborg-Skolen velkommen i Landstingssalen på Christiansborg, hvor de mødte et panel af politikere.
- Grænsen er forsvundet i fysisk form. Og det mindretalsarbejde, vi har i gang nord og syd for grænsen, er forbilledligt. Ingen har løst grænseproblemerne mere sympatisk, end vi har, og det er I en del af, sagde han.
Derefter holdt Klara Kruse og Vincent Boseck, begge fra A.P. Møller-Skolen, og Nele Möller og Carlotta Bauer, begge fra Duborg-Skolen, oplæg.
Eleverne pegede på, at ministeriets nye omregningstabel for karakterer giver studenterne fra Duborg-Skolen og A.P. Møller-Skolen problemer:
- Det er ironisk, at vi er samlet for at fejre København-Bonn-erklæringerne, hvis man ikke længere anser det danske mindretals skoler for danske, men mere som tyske, sagde Nele Möller og tilføjede, at hun håbede, det hele var en misforståelse.
Nele fortalte, at hun kunne se, at andre mindretal føler sig undertrykte og diskriminerede, fordi de ikke bliver accepteret af flertallet.
- Vi har i modsætning til andre mindretal mulighed for at udfolde vores mindretalssprog og kultur. Vi får endda tilskud fra begge sider, og både flertallet og mindretallet profiterer af denne anerkendelse og accept, og den resulterer i ressourcer og kulturel mangfoldighed, sagde Nele Möller.
Vincent Boseck pegede på, at der skulle omkring 100 år med krige og konflikter til, før dansk- og tysksindede kunne leve fredeligt sammen. Han fortalte også, at mindretalslivet ikke kun foregår på dansk.
- Jeg har tyske venner og familie overalt i Tyskland, og jeg er også medlem af tyske foreninger og blander dansk og tysk kultur, sagde han og tilføjede:
- Det er nok det, der har ændret sig mest i grænseregionen siden København-Bonn-erklæringerne blev underskrevet for 60 år siden. I dag kan man være både dansk og tysk, uden at der er nogen, der sætter grænser for ens personlige tilhørsforhold.
Klara Kruse fortsatte, hvor han slap og sagde:
- Omverdenen kan give os en følelse af, at vi skal følge enten de danske normer og værdier eller de tyske, men vi er en blanding af begge dele. Hvert medlem af mindretallet kan selv vælge, hvad han eller hun vil have med i sin bagage fra de to forskellige kulturer. Der findes ikke en færdig identitet.
Det var nogle af de ord, politikerne satte på København-Bonn-erklæringerne. Aftalen var hovedemnet, da 200 sydslesvigske gymnasieelever fra 13. årgang mødte politikerne på Christiansborg.
København-Bonn-erklæringerne er et politisk samarbejde, der blev til politisk kunst. Det sagde Mette Bock, der er formand for Grænseforeningen samt medlem af Folketinget, da hun holdt tale for sine kolleger og de sydslesvigske gymnasieelever. Det skete på Christiansborg.
- København-Bonn-erklæringerne er et udtryk for mindretallenes grundlov, sagde Mette Bock.
- De er en form for livsforsikring med ubegrænset levetid for mindretallene, sagde Claus Robert Krumrei, der er ny tysk ambassadør i Danmark. Han holdt sin tale på dansk, selv om han først begyndte at lære sproget for fem måneder siden.
- Det dansk-tyske forhold har aldrig været bedre, og det er i høj grad mindretallenes skyld, sagde ambassadøren.
København-Bonn-erklæringerne er et levende papir, der er med til at gøre os til det, vi er i dag. Sådan sagde Anke Spoorendonk, kultur-, justits- og Europaminister i Slesvig-Holste.
- København-Bonn-erklæringerne er kun så gode, som vi gør dem til, siger Anke Spoorendonk og tilføjede:
- Jeg synes, det vil være mærkeligt at fejre København-Bonn-erklæringerne uden at have fundet en løsning på karaktersagen. Det er urimeligt, at vores studentereksamen har mistet sin anerkendelse som dansk studentereksamen.
Mette Bock mente, at Tysklands kansler Angela Merkel burde medbringe en oversættelse af København-Bonn-erklæringerne, når hun forsøger at forhandle mellem Ukraine og Rusland.
- København-Bonn-erklæringerne skal være baggrunden for, at I kan være, som I vil, sagde Mette Bock til gymnasieeleverne og fortsatte:
- I har fået jeres frihedsrettigheder lang tid før, I blev født. København-Bonn-erklæringerne er ikke kedelige, skrevet på baggrund af en tragedie. De er en gave til jeres fremtid.
Anke Spoorendonk fortalte, hvordan hun sammen med andre sydslesvigere følte, at hun blev en del af det danske fællesskab, da hun i 1967 med sin Duborg-eksamen begyndte at læse på Københavns Universitet.
- Det var lige faldet på plads, at vi kunne få SU. Uden den SU havde jeg ikke kunnet nå igennem mine studier.
Martin Henriksen, der som medlem af Folketinget sidder i Sydslesvigudvalget, sagde, at København-Bonn-erklæringerne kan synes som en selvfølge i dag, men det var de ikke dengang.
- De var et vendepunkt for mindretallene, sagde han, men pegede også på, at erklæringerne ikke kunne forhindre, at karaktersagen opstod.
Trols Ravn, medlem af Folketinget og formand for Sydslesvigudvalget mente, at København-Bonn-erklæringerne er helt afgørende for den vitalitet, der er på begge sider af grænsen.
Han kom også ind på karaktersagen.
- Det har ikke været et kønt forløb, men meget tyder på, at vi nu får en tilfredsstillende løsning, sagde han og tilføjede:
- Det er indlysende, at den sydslesvigske studentereksamen skal sidestilles med den danske. I har gået i dansk skole med dansk pædagogik og har dansk på modersmålsniveau.
Han fremhævede, at Sydslesvigudvalget har haft en konstruktiv debat om karaktersagen med Samrådet, Skoleforeningen og undervisningsministeren.
- Det var spændende at høre politikernes holdninger på Christiansborg. Jeg synes, vi fik mange informationer, i det hele taget har vi fået meget input. Jeg ved ikke, om jeg tror, karaktersagen bliver løst. Hvis omregningen bliver ændret, så når det nok ikke at gælde for os.
- Der har været fede foredrag, og det gav et godt indblik at være på CBS. Jeg har ikke kedet mig, og det har også været fedt at være sammen hele årgangen.
Jeg tror, at karaktersagen bliver løst, men er usikker på, om det kommer til at gælde for os.
- Jeg fik meget ud af debatten på Christiansborg. Også oplægget på Nationalmuseet – Forstå Fremtiden – om eksponentiel vækst, innovationskryds og udviklingsbrud.
Niels-Rasmus Jochimsen, A.P. Møller-Skolen
- Jeg lyttede meget til karaktersagen, fordi jeg lige mangler det, karaktererne er blevet lavere, for at kunne læse idræt i Odense eller Aarhus. Men debatten om ny teknologi var også spændende.
Leon Sheil, A.P. Møller-Skolen
En verden i krise
21. marts 2022Kære alle, Nu hvor vi lige troede, at de helt mørke skyer langsomt var ved at forsvinde, og vi endda kunne begynde at ane forårssolen, så rammer overfaldet ...
Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.Stuhrsallee 2224937 Flensburg