da da nn da da da da da da da da en da da da de da da da da da da da da en
Springlag og iltsvind – Biologividen
Et springlag opstår, når vandet bliver opdelt vandret i to dele, fordi massefylden er lavere i øverste vandlag.
Sådan påvirker springlaget iltforholdene i fjorden.
Springlag opstår, når det lette ferske vand fra fx Skjern Å møder det tunge saltholdige vand fra Vesterhavet. Det ferske vand lægger sig øverst, fordi det har den laveste massefylde.
Det tunge saltholdige bundvand lægger sig ved bunden, hvor der ingen lys er. Derfor tilføres der hverken ilt fra planter (ikke lys til fotosyntesen), og der trænger heller ikke ilt ned fra overfladen. Derimod bruger bakterier ilten til at nedbryde døde alger, som synker til bunden. Det kan skabe iltsvind.
Restudy video om forurening og iltsvind
Sådan dør en fjord i tre trin
Fjorden er i balance. Iltindholdet er højt i de øverste vandlag pga. fotosyntese fra algerne og ilt fra atmosfæren.
Ved bunden ligger iltindholdet mellem 4 og 2 mg/L, og det er tilstrækkeligt for de fleste fisk og bunddyr.
I bundsedimentet når ilten ned i øverste mudder. Det giver gode forhold for orm, muslinger og krebsdyr.
Vi går skridtet videre mod iltsvind. I de øverste vandlag er iltindholdet fortsat højt, men under springlaget er iltindholdet faldet til under 2 mg/L og vi har officielt iltsvind.
Hele bunden er nu uden ilt og kun specielle bakterier som kan leve uden ilt overlever. Nogle af de bakterier omdanner sulfat til det giftige hydrogensulfid (H2S). Det er deres måde at få ilt på.
Heldigvis når det ikke op i vandet endnu. Et hvidt lag af en anden slags bakterier danner et “liglagen”, og de spiser H2S og får energi ud af det. H2S omdannes til det uskadelige svovl.
Der produceres nu så meget H2S, at liglagenet ikke kan holde det tilbage, og det bobler op igennem vandet. Dyr, der ikke kan nå at slippe væk, vil dø -fx muslinger og snegle. Fisk flygter eller dør.
Bundvendinger sker hver sommer i mange danske fjorde, men forholdene bliver gode igen, når blæsten ilter vandet og blander det iltholdige overfladevand med det iltfri bundvand.
Ringkøbing Fjord lider sjældent af bundvending, fordi det næsten altid blæser der.
Biologividen.dk er finansieret af BioCosmos
Har du feedback? Klik her for at sende os en besked