da da nb da sv da da da da da da da da da da da en da en da da da da da en sv da da hbs_lat sv hbs_lat fi pl da nl da de da da da da es da da da da da da da da da da nb da da da da sv nl da da da da da da da en da de et da de da da de da da de da da de da da de da da de sv da de nl da de en da de da da de da da de da da de da da de da nb da nn id da da da da da da da da da da da da en da en da da da da da da en sv da da hbs_lat sv hbs_lat fi da pl da nl da de da da da da nb da nb en da sv da da da da pt nn da da nn nb da da en en da da da da de da da da en de da en en da en sv sv da
Bakkens Historie - Kapitel 14 - Bakken ændrer ansigt
Gå til - Mad & Drikke
Gå til - Firma & Grupper
Under de fem besættelsesår fra 1940 til 1945 var Bakken ramt af spærretid og rationering på alt fra el til øl.
Julle, der havde haft sin barndom på Bakken, fik nu mere permanent kontakt til forlystelsesparken. Vinfirmaet, han var ansat i, måtte ved krigsudbruddet afskedige alle medarbejdere. Men på Bakken åbnede de restauranten ”Kom om bord”, hvor Julle blev halvtidsansat. I resten af tiden arbejdede han stadig i vinfirmaet. Siden blev Julle selv teltholder på Bakken.
På grund af krigen blev de udenlandske gøglere og artister borte
Mange af forlystelserne måtte fra 1943 igen betjenes ved håndkraft, og Rutschebanen lå helt stille i 1944-45. Men københavnerne elskede Bakken og strømmede derud i kildetiden. Men der var hele tiden forandringer.
Spøgelsestoget ser dagens lys
I 1942 blev dansesalonen ”Flora” ombygget til det stadig eksisterende spøgelsestog.
En moderne forlystelsesparkMange af forlystelserne havde ikke ændret sig nævneværdigt siden århundredeskiftet. Men efter krigen begynder den udvikling, der forvandlede Dyrehavsbakken til en moderne forlystelsespark.
Cleo og en ung sangerinde ved navn Grethe Sønck
I 1949 aflagde den 18-årige ålborgensiske smørrebrødsjomfru Ellen Jensen prøve som syngepige på ”Sommerlyst” sammen med søsteren Ulla og en ung sangerinde ved navn Grethe Sønck.
Ellen startede under kunstnernavnet Cleopatra og søsteren som Snehvide. Allerede året efter skiftede Ellen til ”Bakkens Hvile”, hvor hendes kunstnernavn blev forkortet til Cleo. Hun blev med sin dybe bas og stemte s’er en legende blandt andre stjerner som Alvilda Ernst med ”Lillemor på Lyngbyvej” og veteranen Käthe Vogelius, der var startet i Bakkens Hvile i 1934.
Kendte skikkelser i Bakkens Hvile
Cleo fortsatte på Bakken til 1963 og havde en kort genvisit i anledning af Bakkens Hviles 100 års jubilæum i 1977. I Hvilen blev legendariske Tom Belling, med rumsterstang og ”Tante Anna”, fra 1966 afløst af lystige sangere som Cæsar, Lille Palle, Bjarne Lisby og Peter Vesth.
Cleo i sin bolig under Rutschebanen i 1955
I 1953 gjorde en ny Bakkeskikkelse sin entre.
Det var John Sigurdsson, der i dag er Teltholderforeningens eneste æresmedlem.
Vejen til Bakken gik igennem hans læreplads som bøssemager i Købmagergade.
Skydeteltene havde altid været en populær forlystelse og var det letteste at starte med som teltholder. Fra de tidligste dage var der blevet skudt med luftgeværer. Men de skulle af og til repareres. Det påtog John Sigurdsson sig for at tjene lidt ekstra ud over lærlingelønnen. Men et gevær kunne også gå i stykker i weekenden. Så ringede teltholderne efter John, der cyklede ud og fik en betalt dag på Bakken.
Efterhånden gik geværerne kun i stykker i weekenden. Da John var udlært og fik sit eget værksted i Store Kongensgade, beholdt han Bakkens teltholdere som kunder.
Når teltholderne trængte til en ”bytur”, tog de et par geværer på nakken og drog til København. Her blev luftgeværerne afleveret hos John, og teltholderne kunne så hygge sig i byen resten af dagen.
Når John, med familie, så drog på Bakken for at inkassere sit tilgodehavende, var det ikke uden sværdslag. Når teltholderen i skydeteltet ”Texas” blev præsenteret for en regning på 17,50 kr., var verdensøkonomien ved at bryde sammen. Men efter megen jammerklage blev regningen betalt, og så fik Johns to døtre 5 kr. hver af teltholderen til at more sig for. John indrettede mange af Bakkens skydebaner og blev siden ansat om sommeren hos Oscar Petterson.
En historie med mange kapitler
Besøgende på Dyrehavsbakken tænker nok sjældent på, at de som kildegæster i virkeligheden fejrer sommersolhverv.
Legenden om Kirsten Piil fortæller, at en ung pige i 1583 for vild i den mørke Boveskov nord for København.
Det er Frederik 5., der i 1746 officielt åbner haven og i 1756 giver helt fri adgang til den kongelige Dyrehave.
Bag Kirsten Piils Kilde slog beværtere og gøglere deres telte op, så gæsterne kunne beskænkes og underholdes.
Med grønt løv i hatten drog selskaberne syngende ind gennem De Røde Porte, slog sig ned og pakkede madkurve ud.
Italienske pantomimer bliver ophavet til Bakkens Pjerrot, Mester Jakel Teateret og siden Pantomime Teateret i Tivoli.
Danmarks første dampskib, kaldt ”Plaske-Marlene”, bliver sat i rute mellem København og Bellevue.
I 1840 fik Dyrehavsbakken officiel mulighed for, at teltholderne kunne bygge mere permanente boder.
Syngepigerne gav anledning til megen småborgerlig forargelse. Allerede i 1875 gav politimesteren et reglement for sangerindetelte.
Forholdene på datidens Dyrehavsbakken har været utroligt primitive.
Dyrehavsbakken havde efterhånden udviklet sig til en permanent by af sammenflikkede fjælleboder.
Professor Tribini - Rekommandøren over dem alle, hvis navn stadig lever i ældre Bakkegæsters erindring.
Europas største trærutsjebane, Cirkusrevyens store succes og nyt liv Bakkens Hvile
Bakkesangerinden Cleo og en ung sangerinde ved navn Grethe Sønck kommer til Bakken.
Se flere billeder Se flere billeder
Køb turbånd online og spar! KØB ONLINE
Tilbage til Mad & Drikke
Caféer, Is & Fastfood
Gå til Mad & Drikke
Tilbage til Firma & Grupper