da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da pl fi de sl fr da da da da da da da nb da da da da en da da sv da da nb da da de en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Pestens tid. Syg­dom, sam­fund og behand­ling, 1100–1711
Af Rasmus Thestrup Østergaard 16. oktober 20211. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
I for­or­det til den­ne bog, læg­ger cand.mag. Kri­sti­an Brøn­dum op til, at læse­ren med den­ne bog i hån­den skal kun­ne reflek­te­re over sam­spil­let mel­lem sam­fund, syg­dom­me og men­tale fore­stil­lin­ger. Bogen er byg­get op i fem kapit­ler som på for­skel­lig vis behand­ler udvik­lin­gen af et mere moder­ne syn på sygdomme.
Bogens før­ste kapi­tel ”Syg­dom, kri­sten­dom og de klo­ge folk” beskri­ver hvor­dan syg­dom­me var en del af det, som Brøn­dum kal­der en magisk-reli­gi­øs fore­stil­lings­ver­den. Tidens læger var en blan­ding af ”klo­ge­folk” med en prak­tisk viden om syg­dom­me og gejst­li­ge, som så syg­dom­me som udtryk for synd. Fæl­les for de to grup­per var, at de vil­le behand­le syg­dom­me gen­nem for­skel­li­ge ritualer.
Bogens andet kapi­tel ”Læge­vi­den­ska­ben” er lidt utra­di­tio­nelt for en histo­ri­e­bog en viden­skabs­hi­sto­risk gen­nem­gang af udvik­lin­gen af læge­vi­den­ska­ben op til slut­nin­gen af 1600-tal­let. Her peger Brøn­dum på, at sær­ligt ana­to­mi spil­le­de en sær­lig rol­le for at læge­vi­den­ska­ben udvik­le­de en natur­vi­den­ska­be­lig til­gang til stu­di­et af kroppen.
Bogens tred­je kapi­tel ”Den sor­te død og mid­delal­de­ren” er en mere tra­di­tio­nel gen­nem­gang af, hvor­dan den sor­te død præ­ge­de mid­delal­de­rens sam­fund. Det nye i kapit­let for den­ne læser var hen­vis­nin­ger­ne til helt nye stu­di­er, som peger på at det nok ikke var rot­ter, men der­i­mod lus som spred­te Yer­si­nia Pestis.
I fjer­de kapi­tel ”Bart­skæ­re­re, medi­ci­ne­re og hek­se” beskri­ves behand­lin­gen af syg­dom­me i Dan­mark efter Refor­ma­tio­nen. Her kæm­pe­de teo­re­ti­ske medi­ci­ne­re, prak­ti­ske bart­skæ­re­re og apo­te­ke­re en kamp om, at være de bed­ste til at behand­le syg­dom­me, mens jor­de­mødre og klo­ge koner blev mar­gi­na­li­se­ret. Først med medi­ci­ner­for­ord­nin­gen i 1672 over­tog sta­ten ansva­ret for at behand­le syg­dom­me og i lig­hed med læge­vi­den­ska­ben blev behand­lin­gen også her mere moderne.
I bogens sid­ste kapi­tel ”Pesten og sam­fun­det” under­sø­ges udvik­lin­gen i de til­tag der blev brugt i bekæm­pel­sen af pesten. Her peger for­fat­te­ren på, at en ræk­ke red­ska­ber som karan­tæ­ne, iso­la­tion, sund­heds­kom­mis­sio­ner, hospi­ta­ler, døds­li­ster og sund­heds­pas alle blev udvik­let i for­bin­del­se med euro­pæ­er­nes kamp mod pesten.
Bogen star­ter alle kapit­ler med en nyt­tig præ­sen­ta­tion af kapit­let og har for­u­den frem­stil­lin­gen en ræk­ke flot­te bil­le­der, 42 kil­de­tekster og enkel­te tabel­ler. Sel­ve bogen er ikke didak­ti­se­ret, men på bogens hjem­mesi­de fin­des en lang ræk­ke kon­kre­te arbejds­spørgs­mål til bogens tek­ster og bil­le­der. Mens Brøn­dum på udmær­ket vis sæt­ter epi­de­mi­er­ne ind i en bre­de­re sam­funds­mæs­sig kon­tekst, er bogens for­søg på at skri­ve men­ta­li­tets­hi­sto­rie ikke spe­ci­elt hel­dig. Såle­des er ingen af bogens kil­de­tekster skre­vet af almin­de­li­ge men­ne­sker og der er hel­ler ikke nogen for­søg på at for­kla­re, hvor­dan bogens illu­stra­tio­ner kun­ne siges om befolk­nin­gens ople­vel­ser af epi­de­mi­er­ne. Bogen anbe­fa­les spe­ci­elt til stu­di­e­ret­nings­klas­ser med bio­lo­gi som studieretningsfag.
Hjem­mesi­de | Se mere
USA’s nye sto­re mindretal
Grund­loven i euro­pæ­isk perspektiv
Mundt­lig eksa­men i historie*
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
Fra land til by
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer