da de da da da sv de da de da da en da ceb da zh it eo sv da nl da da sv da da da da de da da sv en en en en en en ca en en en da en da zh it eo en en es en en en da de da nl da en en nl da da da sv da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da nn nb de da
I 1996 vendte Havørnen for alvor tilbage til Danmark som fast ynglefugl, efter at have været fraværende i over 100 år. I den periode blev der gjort ganske få yngleforsøg, bl.a. ved Maribosøerne, uden at det førte til ynglesucces.
I løbet af 1800-tallet blev Havørnen efterhånden helt udryddet som ynglefugl i Danmark. Datidens syn på rovfugle og andre såkaldte skadedyr var, at de skulle totaludryddes, og i løbet af de første årtier af det tyvende århundrede var det også lykkedes at skyde havørnen helt væk.
Havørnen forsøgte at yngle i Storskoven ved Søholt i 1979 og 1980. Det lykkedes imidlertid ikke, blandt andet fordi ophobningen af miljøgifte gjorde at æggene blev tyndskallede, så de derfor brød sammen under rugningen.
I tiden efter blev det mere og mere almindeligt, at især unge havørne brugte Maribosøerne som fourageringsområde. I takt med, at den holstenske bestand blev større og større, var det efterhånden ikke ualmindeligt at se kønsmodne havørne ved søerne. I 1995 byggede et par rede i storskoven. Men efter at hunnen tilsyneladende havde lagt æg og ruget et stykke tid, opgav parret pludselig yngleforsøget.
Havørnen tilbage som ynglefugl
I 1996 fik vi endelig havørnen tilbage som succesrig ynglefugl i Danmark. I Sønderjylland fik to havørnepar unger på vingerne. Ved Bankel Sø og ved Hostrup Sø. Det var en god indikation af, at tilvæksten kom fra det holstenske område. I 1996 var der stadig et par ved Maribosøerne, men de ynglede ikke.
Først i 1997 ynglede parret succesrigt og fik én unge på vingerne, efter at de havde bygget en ny rede i Bøgeskov nord for Hejrede Sø. Reden lå højt i en bøg, så den kunne ses på næsten 1,5 kilometers afstand fra Sølund mellem Slemminge og Godsted øst for Hejrede Sø. Her etablerede Storstrøms Amt i samarbejde med DOF et "ørnekig", hvor publikum kunne få konkret viden om havørnen og følge ørneungernes udvikling direkte i reden ved hjælp af nogle store opstillede teleskoper. Desværre ophørte muligheden efter ynglesæsonen 1999, da redetræet knækkede i decemberorkanen samme år.
Havørneparret byggede en ny rede tæt ved, hvor den gamle havde været, men uden mulighed for, at offentligheden kunne følge med i ørnenes daglige liv. I alle de efterfølgende år har havørnene med held ynglet samme sted. I 2003 fik parret for første gang tre unger på vingerne, ellers er det normalt med en eller to unger.
I efteråret og vinteren 2005-2006 byggede ørneparret en ny rede. Ørnene har dog stadig valgt at bygge i det samme skovområde og forholdsvis tæt på den gamle rede, så der er ikke ændret på adgangsreglerne til Bøgeskov. I ungeperioden kan man ofte se de gamle ørne i skovbrynet i østenden af Bøgeskov.
Myndighederne har i samarbejde med lodsejeren etableret en delvis lukning af den offentlige adgang til skovområdet for at beskytte de ynglende ørne.
I 2017 etablerede et nyt ynglepar sig i skoven på halvøen Dornæs-Romsø, der næsten deler den store Søndersø i to store bassiner. Det lykkedes det nye par at få en unge på vingerne i deres første ynglesæson.
Læs mere om naturen ved Maribosøerne
Vidste du at Maribosøerne også rummer et rigt sommerfugleliv - se dem her
Vidste du at orkideer kan bruges som indikator for kvaliteten af naturområdet - læs mere