da da da da da da da da da da da sv da da zh da da da da da da da en
Springlag i søen – Biologividen
Om sommeren sker der opvarmning af overfladevandet, men solens stråler når sjældent langt ned i søen. Derfor kan man opleve 20-25 grader varmt vand i overfladen og kun 10 grader varmt vand ved bunden. Du har måske mærket det, hvis du har svømmet i en varm sø om sommeren og mærket det kolde vand omkring fødderne. Det er et springlag, og det har stor betydning for kredsløbene af næringsstoffer og oxygen i dybe søer.
Lagene blandes kun dårligt, fordi varmt vand har en lavere massefylde (densitet) end det kolde bundvand. Derfor virker springlaget nærmest som et glaslåg i vandet og spærrer, for at næringsstoffer kan trænge op til overfladen, og oxygen kan trænge ned til bunden. En situation med vand, der er overmættet af oxygen ved overfladen, samtidig med at der er iltsvind ved bunden, er ikke ualmindelig.
Bakterier og dyr nedbryder døde alger, der synker ned til bunden og bruger oxygen – derfor er oxygenkoncentrationen lav dernede, og selvom der kan være masser af oxygen ved overfladen, så forhindrer springlaget oxygenet i at nå ned og ilte vandet. Mange dybe søer oplever iltsvind ved bunden om sommeren. Fosfat, nitrat og ammonium findes i høj koncentration ved bunden. Årsag: alger nedbrydes, og næringsstofferne frigives fra det organiske stof. De kan ikke optages igen, da der ikke lever alger i mørket på bunden, og springlaget forhindrer næringsstofferne i at nå op i de øvre vandlag. Næringsstofferne kan derimod være begrænsende faktor i de øvre vandmasser.
Måler vi ned igennem en vandsøjle i en dyb sø med springlag, ser vi hvordan stofferne fordeler sig.
Der er forskel på opblomstring af alger i søer
Mesotrof sø (=halvforurenet sø)
Om vinteren begrænses væksten også af manglende lys og lav temperatur (1). I foråret sker en kraftig opblomstring (2), men i april/maj sker der et fald som kan skyldes to ting. Dyreplankton har formeret sig og spiser algerne. En del af algerne kan også synke ned under springlaget. Der er mangel på nitrat til en ny opblomstring.
I august er vandet varmt, og vi ser en opblomstring af cyanobakterier (4). De fixerer N2 til nitrat og er ikke begrænset af manglende næring. I efteråret ser vi en “efterårsopblomstring”(5). Det er. fordi springlaget bliver brudt, og næringsstofferne fra bunden kommer op til lyset. Opblomstringen bliver dog ikke så kraftig som i foråret, fordi dagene er kortere, og det manglende lys begrænser væksten. (6) Dagene bliver korte, og temperaturen falder, og det hæmmer væksten.
Eutrof sø (forurenet sø)
Den første grønne eutrofe sø har rigeligt med næringsstoffer. Væksten begrænset af lav temperatur og manglende lys (1). I februar og marts bliver der varmt og lyst, og der sker en voldsom vækst (2). Der er rigeligt med næringsstoffer i den eutrofe sø, og det er først i efteråret (6), at lyset begrænser væksten.
Oligotrof sø (ren sø)
Den oligotrofe sø har en begrænset mængde næringsstoffer hele året. Der kommer en lille opblomstring om foråret, men næringsstofferne bliver hurtigt opbrugt. Resten af året er algerne begrænset af manglende gødning.
Årets gang i søen
Alger formerer sig hurtigere end dyreplankton. Derfor ser vi først en kraftig opblomstring af alger, og først senere i april ser vi, at dafnier og vandlopper bliver talrige og græsser algerne. Det samme sker ved opblomstringen af alger i august og oktober.
Nitrat og fosfat er de vigtigste næringsstoffer. Om vinteren er koncentrationen høj, fordi de ikke er bundet i algerne. (1) når lys og varme booster algeopblomstringen, bruges både nitrat og fosfat, og de vil begrænse væksten af alger gennem sommeren (2). Der kommer lidt nitrat fra cyanobakterierne i august, og både nitrat og fosfat stiger i efteråret (4), fordi springlaget brydes, og det næringsrige bundvand kommer op til lyset.
Biologividen.dk er finansieret af BioCosmos
Har du feedback? Klik her for at sende os en besked