da da da da da sv da ka da da hi da da da sv de da nb nb da da da da en da da da da nl da en da sv da pl tr zh zh da da en id da nl da sv tr ms fi zh da da en de da da da da da nl da en en en da nb sv da da da da da de da da da da da nb da da da da da es da de da nl da da da uk nb ru da da da en da da da da nl da da da da da en sv da sv da pl de de de da da de nl nl nl de sv de pl de nl nb da de de da da da da de da nl da nl de en de sv da nb da fr da da da en da sv da nb da hi sv da sv da da da da da de da
Ubuntu - den lette vej til linux - Wikibooks
1 Ubuntu er linux for mennesker
2 Prøv Ubuntus live cd
3 Sådan skal du installere Ubuntu
4 SAMBA - at dele mapper med andre computere
5.1 CUPS - deler printere via nettet
6 Gnome - en brugergrænseflade
6.4 Tilføj og fjern programmer til menuerne
6.4.2 Tip: flere skriveborde giver orden
6.6.4 Internet beskedder med Gaim
6.7.1 Open Office - tekstbehandling a la MS Word
6.7.2 Abiword - tekstbehandleren
6.7.4 PalmPilot med KPilot
6.9 Lyd og video
6.17 Opdatering: update manager
7 Hent programmer med APT
8 Hent programmer med Synaptic
9 Systemadministrator er altid sudo
Ubuntu er linux for menneskerRediger
Ubuntu er en fri og gratis udgave af linux. Den er skabt til mennesker, der bare vil i gang med at bruge computeren. Måske endda uden den store viden om emnet. Ubuntu bliver mere og mere populært, fordi denne udgave af linux en let at bruge for de fleste.
Der findes mange forskellige former for linux; men hvilken udgave skal man vælge?
Som nybegynder vil du sikkert have noget, der er let at installere og vedligeholde - uden den store tekniske viden. Ubuntu er sådan et system. Ubuntu er gratis - og du kan hente programmet her: [Ubuntu.com]
Prøv Ubuntus live cdRediger
Hvis du bare vil prøve fornemmelsen af, hvad Ubuntu kan, så skal du hente en live-cd. Ubuntu vil sender den gratis til dig. Du kan også downloade et ISO billede fra nettet, og brænde det til en cdrom. Læg den færdige cdrom i computerens drev. Ubuntu fungerer fra cdromdrevet uden at skade indholdet af din computer. Hvis du kan lide at bruge Ubuntu, så kan du installere Ubuntu på din maskine.
Det er relativt nemt. Hvis du har Windows i forvejen, så kan Ubuntu partitionere din harddisk, så halvdelen går til Windows og den anden halvdel til Ubuntu. Hvis du har et selvstændigt drev kan du lægge Ubuntu dér.
Sådan skal du installere UbuntuRediger
Hvis du har et trådløst netværk, så skal du finde en liste over accesspoints, og tilslutte dig et af dem.
1. Klik på system 2. Klik på netværk 3. Klik på trådløst netværk 4. Gnome beder nu administrator password, giv det. 5. Klik på egenskaber under trådløst net
Øverst kan du se en dropdownliste over mulige accesspoints. Vælg et passende. Hvis der bruges kryptering eller kodeord, så skal det angives. Personligt foretrækker jeg at sætte adresserne op automatisk via DHCP.
6. Når alle indstillinger er rigtige, klik OK.
Hvis du foretrækker at konfigurere det trådløse netværk via et terminalvindue, så skal du bruge kommandoen:
Hvis du vil se hvordan den virker skriv:
som giver adgang til iwconfigs manualsider.
Hvis du har et netkort og netværket tillader automatisk konfiguration via DHCP, så finder Ubuntu selv en netadresse. Umiddelbart efter installationen kan du gå på nettet. Måske skal du angive brugernavn og brugerkode.
Alternativt kan du vælge at indtaste netværkets adresser manuelt.
Netkortet kan konfigureres via en terminal. Når nettet skal konfigureres, så skal du være administrator, derfor skal linjen begynde med sudo:
Langt de fleste linux-programmer har omfattende manualsider, ved at taste:
så kan du læse alt om, hvordan dit system kan sættes op på nettet.
SAMBA - at dele mapper med andre computereRediger
CUPS - deler printere via nettetRediger
Gnome - en brugergrænsefladeRediger
Brugergrænsefladen er det grafiske miljø du bruger, når du arbejder på en pc. Windows ser ud, som windows nu engang ser ud.
Men med linux har du en meget større frihed til at vælge mellem brugergrænseflader. Ubuntu sendes som standard ud med Gnome, som vi først skal se på. Men du kan sagtens installere flere miljøer. KDE er grafisk flot og et fremragende alternativ for den, der har været vant til windows. Hvis du er mere nørdet, og tænder på at skrive små filer, der bestemmer, hvordan din brugergrænseflade skal se ud, så skal du prøve FVWM eller IceWvm. Hvis du på forhånd véd. at du foretrækker KDE, så er det en god idé at installere Kubuntu-udgaven i stedet for.
Du kan sagtens have flere brugergrænseflader installeret på den samme maskine; men første omgang vil vi præsentere Gnome.
I den engelske udgave af Ubuntu (udover teksten burde fremgangsmåden være den samme i den danske udgave) kan baggrundsbilledet ændres ved, at højreklikke på skrivebordet, og nede i bunden af den menu, der fremkommer, vælge "Change Desktop Background".
Herefter vil vinduet "Desktop Background Preferences" åbnes, og du har her muligheden for at vælge mellem de wallpapers, der oprindeligt fulgte med systemet eller du selv efterfølgende har tilføjet. Her kan du bl.a. også vælge, om baggrundsbilledet skal centreres, fylde skærmen, skaleres, forstørres eller gentages samt hvilken baggrundsfarve dit skrivebord skal have, hvilket bl.a. har noget at sige, hvis du benytter gennemsigtige baggrundsbilleder.
Hvis de baggrundsbilledet du ser her ikke er nok, kan du gennem "Add Wallpaper" browse dig frem til et baggrundbillede, som du har liggende et andet sted på din computer.
Yderligere kan du også finde baggrundsbilleder rundt på nettet, hvor bl.a. følgende sider er at anbefale:
Tilføj og fjern programmer til menuerneRediger
Tip: flere skriveborde giver ordenRediger
Internet beskedder med GaimRediger
Open Office - tekstbehandling a la MS WordRediger
Med Ubuntu følger en lang række spil, og du kan hente mange flere fra internettet.
Hent programmer med APTRediger
APT er nok den hurtigste metode til at installere nye programmer. APT bruges sådan, i et terminalvindue:
sudo apt-get install programmets_navn
Hvis jeg vil installere det store html-redigeringsprogram NVU, så skal jeg altså skrive:
sudo apt-get install nvu
Hvis heldet er med mig, så begynder installationen omgående. Apt finder automatisk alle nødvendige ekstrapakker, der er nødvendige for at NVU skal fungere.
Apt henter filerne fra store samlinger af programmer. Ved at redigere i filen /etc/apt/sources.list kan du give Ubuntu adgang til flere eller færre samlinger. Hvis der er et # foran en linje, så er linjen ikke aktiv. Ved at fjerne alle # foran programsamlingerne, så får du adgang til tusindvis af programmer.
Filen /etc/apt/sources.list redigeres let via kate; men du skal være systemadministrator for at bruge det. Derfor skal du kalde Kate sådan fra et terminal-vindue:
En tekst-editor starter, og nu kan du tilføje eller fjerne repositories, som programsamlingerne hedder-
Hent programmer med SynapticRediger
Systemadministrator er altid sudoRediger
Sidst redigeret den 14. juli 2018, klokken 12:24
Denne side blev senest redigeret d. 14. juli 2018 kl. 12:24.
Indholdet er udgivet under CC BY-SA 3.0 medmindre andet er angivet.