da en da en fr da da da nl da da lb nl fi da da da da da en da en fr en fr da en da sv en uz nl da da nb da da en da da da en sv fr fi da da de da de da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da sv da da fr en da de da da de fr da de nl da da da en da da da da da fr ceb en nl ceb fr de da da
Begynderhaven: Kom godt i gang med køkkenhaven | ISABELLAS
Ønsker du at se dette indhold skal du acceptere øvrige cookies.
Foto: Jytte Boch, Pernille Enoch, Tia Borgsmidt, Tina Brok Hansen og Frank Kirkegaard.
Har du lyst til at anlægge en køkkenhave, men er lidt usikker på, hvordan du skal gøre? Fortvivl ikke, for her er en komplet guide til køkkenhave for begyndere.
Det er vidunderligt at dyrke sine egne knasende grøntsager, og selvom det tager lidt tid at anlægge en køkkenhave, er det oftest besværet værd. Smagen i hjemmedyrkede afgrøder overgår nemlig langt dem, man køber i supermarkedet, og så er der flere sorter at vælge imellem.
Inden du går i gang med at anlægge årets køkkenhave, er det en god ide at lægge en plan. Hvis du har en plan for køkkenhaven, er der langt større chance for at få succes med dine afgrøder og størst mulig glæde af din køkkenhave.
Rent praktisk skal du også lægge en plan, så du kan få købt de rigtige frø og sået på de rigtige tidspunkter.
4 hurtige tips til planlægning af køkkenhaven
Vælg den rette placering og størrelse
Gør jorden klar til såning
Dyrk afgrøder, som du godt kan lide
Begynderhaven: Kom i gang med køkkenhave
Du kan anlægge en køkkenhave, uanset om du har meget plads i haven eller kun et begrænset areal – selv et enkelt højbed eller et par krukker på altanen kan give et udbytte, hvis du tænker smart. Dyrkning i højbede er et kapitel for sig, og du kan blive klogere på emnet her.
Vælg den rette placering og størrelse
Hvis du skal anlægge en køkkenhave for første gang, er der flere ting du skal overveje. Først og fremmest placeringen og størrelsen.
Du skal anlægge køkkenhaven et sted, hvor den får mest mulig sol og gerne læ. Store træer, buske og hække kan hurtigt komme i vejen, så sørg også for, at køkkenhaven ligger så langt væk fra disse som mulig. Har du mulighed for at placere din køkkenhave tæt ved huset, er det en fordel, for så skal du ikke gå så langt, hver gang du henter afgrøder i haven.
Når du skal bestemme størrelsen på køkkenhaven, er det vigtigt at være realistisk. En stor køkkenhave giver plads til mange afgrøder, så du kan være selvforsynende længe. Til gengæld kræver den mere arbejde i form af lugning og vanding samt udplantning og såning af mange planter. Omvendt kan et enkelt lille højbed ikke levere særlig mange grøntsager, medmindre du kun fylder det med én slags eller vælger afgrøder, der giver meget på lidt plads.
Køkkenhave i krukker og kasser
Når du har fundet den rette placering og bestemt størrelsen på dine bede, kan du lave en træramme omkring hvert bed. Alternativt kan du blot sætte hjørnestolper i, så du kan trække snore hvert år, når bedene skal sås til, for at de bevarer formen.
Skal bedene ligge midt i græsplænen, skal du hakke græskanterne af i lige linjer, for at det ser pænt ud. Skræl herefter græstørven af, fjern den, eller brug græstørven til at lave fritliggende højbede.
Det er vigtigt at huske at gøre plads til trædestier mellem bedene, så du ikke tramper rundt i afgrøderne og jorden, når du skal luge eller vande. Det er en fordel, hvis trædestierne er mindst en halv meter bredde, så du også kan komme ind med en trillebør, når du f.eks. skal lægge kompost eller fjerne visne planter.
Sørg også for, at bedene ikke er bredere end ca. en-to meter, så du kan nå ind til midten af dem uden at skulle træde i jorden.
Sådan gør du jorden klar til såning
Vejen til succes i køkkenhaven begynder altid med en god, nærrigsrig jord, der hverken er for leret eller for sandet. Derfor er det vigtigt, at du bruger tid på at forberede jorden inden såning. Kultiver jorden godt igennem på kryds og tværs med en kultivator. Støder du på ukrudt, skal det fjernes helt, for ellers kommer det helt sikkert igen. Brug ikke en fræser til arbejdet, da den blot findeler rødderne på flerårigt ukrudt og giver flere ukrudtsplanter.
Gør køkkenhaven klar til såning
Brug jorddække om vinteren
Gør du klar til næste års køkkenhave slutter du af med at lægge kompost, velomsat hestemøg eller champost oven på jorden for at give den næring og beskytte jorden. Har du ikke selv disse jordforbedrende herligheder, kan du købe dem på i havecentre, webbutikker eller lægge vejen forbi en rideskole eller bondegård og høre, om du kan få en sæk med. Nu hvor du anlægger køkkenhave, bør du også overveje at lave din egen kompost.
Når jorddækket er lagt, skal jorden have lov til at passe sig selv, indtil det er tid til at så. Jorden får lov til at falde til, samtidig med at den forbedres pga. jorddækket, og ukrudtet forhindres i at spire. Når du så skal fjerne jorddækket, efterhånden som du skal til at så, skal du bare lægge det i et jævnt lag i resten af bedet. Når planterne hen ad vejen bliver større, kan du lægge jorddækket tilbage ind omkring planterne, så ukrudtet forhindres i at spire, og så jorden ikke tørrer så let ud.
Er du kommet sent i gang med køkkenhaven uden at have tid til at lave jorddække, kan du i stedet tilføre jorden organisk gødning, når du kultiverer den. Så er jorden klar til at blive sået til med det samme. Når du så har høstet de sidste afgrøder i sensommeren/efteråret, kan du lægge et frisk lag jorddække.
Bor du i et område, hvor jorden er kategoriseret som forurenet, kan det ikke anbefales, at du dyrker spiselige afgrøder i den. Her må du i stedet anlægge køkkenhaven i højbede med ny ren jord i. Sørg også for, at der under højbedene ligger en form for bund, så den rene jord ikke bliver blandet med den forurenede, og så rødderne ikke kan trænge ned i den.
Når du skal vælge afgrøder til din køkkenhave, skal du selvfølgelig tage udgangspunkt i dem, du bedst kan lide at spise. Tænk også på, hvad der er rart at kunne høste selv, og hvad der ligeså godt kan købes, hvis pladsen og tiden er sparsom.
Har du kun få kvadratmeter køkkenhave til rådighed, kan du desuden spekulere i at dyrke afgrøder, der giver et højt udbytte på lidt plads. Squash, tomater, rosenkål og frugtbuske giver f.eks. meget pr. plante og kan høstes løbende, mens kartofler, hvidkål og salat kun kan høstes en eller få gange pr. plante, så de egner sig måske bedre til en lidt større køkkenhave.
Så snart den første forårssol rammer køkkenhaven, er det fristende at begynde at så løs. Du bliver dog nødt til at vente, til jordtemperaturen er mindst 5 grader, før du så småt kan gå i gang med såningen.
Afgrøder som spinat, persille, radiser, ærter, grønkål og forspirede læggekartofler kan komme i jorden sidst i marts-start april. De fleste andre grøntsager kan først sås udenfor, når jorden er mellem 8 og 10 grader, hvilket vil sige fra midten af april til midten af maj. Tjek bagsiden af frøposen, og følg anvisningen.
Guide: Forspiring — trin for trin
I stedet for at så alle afgrøderne, kan du vælge at købe nogle af dem som småplanter og plante dem ud senere på foråret. Eller du kan forspire/forkultivere dem indenfor i små såbakker fra februar-marts afhængigt af den enkelte afgrøde.
Visse afgrøder som majs, bønner og squash har godt af at blive forspiret, fordi de har en lang udviklingstid og derfor har godt af et forspring.
Udplantning af dine afgrøder
Inden du sår eller planter småplanterne ud i haven, skal du sørge for en passende afstand imellem dem. Kig på frøposen eller forestil dig, hvor stor den færdige plante bliver.
Vand herefter jorden godt igennem, og så frøene med en passende afstand. Når alle frø er sået, skal du dække dem med jord, og trykke den let til med hakken eller riven. Hermed får frøene med det samme forbindelse med jorden, så de kan begynde at spire.
Køkkenhave i krukker og kasser
Småplanter, der er forspiret i potter, skal plantes i samme dybde, som de havde i potten. Vand jorden igennem, grav et hul, der passer til rodklumpen, og sæt planten så dybt, at dens nederste blade er lige over jorden. Tryk jorden til omkring planten, og vand godt.
Afgrøder, der sås direkte i køkkenhaven i maj og juni
Det er individuelt hvilke grøntsager, man kan lide at spise og har lyst til at dyrke, men nedenfor er en liste over de mest populære i Danmark.
Bladbeder: De regnbuefarvede bladbeder er blevet populære igen, men oftest mest pga. farven frem for den lidt bitre smag, som kræver lidt tilvænning. Så frøene 2 cm nede i jorden med 20- 25 cm’s mellemrum. De kan sås tidligt, så snart jorden er bekvem, dvs. tør og porøs. Hvert nøgle indeholder fem frø, så hvis de alle sammen spirer, skal de udtyndes. Vand, hvis bladene hænger.
Endivier: Endivie er en bitter salat, der også kaldes julesalat. Den skal sås på samme måde som andre salattyper, men skal stå i skygge og vandes jævnligt for ikke at blive for bitter.
Gulerødder: De populære gulerødder skal sås i april-maj og relativt tæt, da en del af frøene ikke spirer. Sådybden er cirka 2 cm. Hvis jorden er tung, skal du løsne den i bunden af rillen med en greb. Dæk frøene med fin jord eller sand.
Hestebønner: En herlig afgrøde, der skal sås med 15 centimeters mellemrum, mens det endnu er køligt i vejret. Trives fint i tung jord. Udblød evt. bønnerne i et døgn inden såning. Hvis de ikke er spirede efter et par uger, er de nok rådnet. Prøv at så et nyt hold. Hestebønner er lækrest når de høstes spæde.
Knoldfennikel: Den lakridssmagende grøntsag skal sås tyndt direkte i bedet fra sidst i juni. Udtynd til 15 cm mellem hver plante. Knoldfennikel elsker sol, staldgødning og kompost, og så har den brug for fugtighed i jorden. Få guide til at dyrke fennikel her.
Løg: Stikløg kan sættes, når jorden er 100% frostfri. Sæt dem i huller lavet med en plantepind med 15 cm’s mellemrum. Spidserne skal være lige under overfladen. Husk godt med næring, og giv evt. jorden et skud kalk. Hold jorden fri for ukrudt, og beskyt mod løgfluer, evt. med fiberdug. Har du mod på det, så forspir selv dine salatløg, og plant dem ud som småplanter, ligesom du gør med porrer. Når du bruger stikløg, kan de blive angrebet af svampe, som ødelægger toppen i løbet af sommeren, mens løg sået fra frø som regel klarer hele væksten uden angreb.
Majroe: Den knoldede majroe er måske ikke den mest almindelige spise, men den smager mildt og godt af kål og fås i flere farver. Så den i april i ikke for dybe riller. Den skal udtyndes til 20 cm mellem hver plante. Majroe kan ikke lide tørke, så husk at vande.
Persillerod: Frøet er længe om at spire, så det er bedst at så dem sidst i april. Læg evt. frøene i blød, inden du sår dem i 1-2 cm’s dybde. Jorden bør være løsnet godt i dybden. Persillerødder skal have meget sol og kun lidt gødning i form af kompost. Udtynd dem til 10 cm mellem hver plante.
Radiser: Radiser er nemme afgrøder, som spirer villigt og trives i det tidlige, kølige forår. Så dem sparsomt i riller, og dæk med et tyndt lag jord. De bryder sig ikke om sur jord, så tilfør evt. kalk.
Rødbeder: Kan sås fra tidligt om foråret og frem til sankthans. Så rødbederne i riller på 2 cm’s dybde. Udtynd dem undervejs, og kom de spæde blade i salatskålen. Husk at vande, for hvis planterne ikke får nok vand, bliver rødbederne trægtige. Lug ukrudt, indtil rødbederne er så store, at de selv kan holde ukrudtet i ave.
Salat: Iceberg, romaine, rucola, radicchio, egeblad og andre salatsorter kan sås i maj i en næringsrig jord. Vand i tørre perioder, eller når bladene hænger, og husk at holde salaten fri for ukrudt. Du kan høste salaterne løbende som pluksalat.
Ærter: Hjemmeavlede ærter smager bare sødere end dem fra supermarkedet, og børn elsker dem. Så ærterne i 3 cm’s dybde med 5-7 cm’s mellemrum, så snart jorden er 5-7 grader. De skal have et stativ at kravle op ad. Vand dem kun i meget tørt vejr. Ærteplanter er kvælstoffikserende og behøver derfor ingen særlig gødning.
Afgrøder til begynderhaven, du kan forspire eller købe som småplanter og plante ud
Det er ikke alle afgrøder, der er nemme at dyrke fra frø. Og kommer du sent i gang med køkkenhaven, er det måske en fordel at købe småplanter til udplantning frem for at så afgrøderne selv. Nedenfor kan du se, hvilke grøntsager, man ofte køber som småplanter til udplantning eller selv forspirer indenfor.
Asparges: De grønne, delikate stænger er mindst to år om at etablere sig. Sæt dem i jordrender, der er 30 cm dybe, med en halv meter imellem hver plante i maj. Asparges vokser bedst i sandjord, men kan med lidt held også klare en muldjord. De elsker kompost og staldgødning. OBS Hypper du jord op omkring hver plante, så den ikke får sol, kan du dyrke hvide asparges.
Kartofler: Den sunde, velsmagende knold skal forspires i februar, så den danner små spirer. Læg f.eks. kartoflerne i æggebakker i vindueskarmen. Læg kartoflerne, når jorden er fri for frost i april. Husk at hyppe jord op omkring hver plante efterhånden, som de vokser. Kartoflerne må nemlig ikke få sol, for så bliver de grønne.
Sådan skal du opbevare dine kartofler
Kål: Kål er blevet en populær afgrøde, fordi den er fuld af mættende fibre og vitaminer. Alle kålsorter kan sås i det tidlige forår, men har du ikke nået det, kan du med fordel købe småplanter, som du planter ud med 50 cm mellem hver plante i april. Kål stiller ingen krav til jorden og tåler kulde, men skal have rigeligt med vand og beskyttelse mod kålsommerfuglens larver og dræbersnegle. Prøv med fiberdug.
Majs: Majs skal plantes ud med 30 cm mellem hver sidst i maj. Dyrk helst majs i kvadrater frem for rækker, da majs skal vindbestøves af naboplanterne. Majs elsker velgødet jord.
Porrer: Porrer elsker kalkholdig, fugtig og veldrænet jord. Plant dem ud, når de er 10 cm høje – de tåler heldigvis kulde. Lav 20 cm dybe huller med 15 cm mellem hver. Hæld lidt vand i hvert hul, og sæt en porre i hver.
Pralbønner: Pralbønner vil gerne have en varm og meget næringsrig jord. Forspiring er en fordel, så de bedre kan modstå angreb fra skadedyr som bl.a. dræbersnegle, når de plantes. Vil du prøve at så dem direkte i jorden, skal du lægge bønnerne enkeltvis i 8 cm’s dybde med 25 cm’s afstand. Husk støtte. Bønnerne skal stort set ikke passes derefter.
Selleri: Knold- og bladselleri dyrkes på samme måde. Småplanterne må først sættes ud, når al fare for frost er forbi. Sæt dem med 30 cm mellem hver plante. Knoldselleri må ikke plantes dybere, end de står i potten.
Squash: Squash kan sås direkte i bedet fra sidst i maj, men har godt af forspiring, så planterne bliver modstandsdygtige over for snegleangreb. Når du planter dem ud, skal der være god plads mellem hver plante – omkring 1 meter – og så skal de have en dyb muldet jord, rigeligt med sol, vand og gødning.
Tomater: Du kan forspire tomater indendørs fra februar-marts i så- og priklejord eller købe småplanter. Plant først tomatplanterne ud, når risikoen for nattefrost er ovre, hvilket typisk er engang sidst i maj. Tomater kræver meget gødning, og velomsat hestemøg er ren guf for planterne, hvad enten du dyrker dem i krukker, drivhus eller køkkenhaven. Plant dem med 120 cm’s afstand, og husk at give dem støtte til at vokse op ad – de skal bindes fast til pælen eller stativer, for ellers vælter de, medmindre det er busktomater. Husk at give dine tomater rigeligt vand i tørre perioder.
Undgå kulde og udtørring
Når du sår og udplanter afgrøder, skal du være opmærksom på, at der godt kan komme nattefrost sent på foråret. Afgrøder, der er sarte over for kulde, f.eks. tomater, majs, græskar og squash, skal du derfor vente med at så eller plante ud, til risikoen for nattefrost er helt ovre.
Har du allerede plantet ud, og der kommer varsel om nattefrost, må du beskytte de mest sarte af småplanterne med plastfolie, to lag fiberdug eller lignende. Det værste er en frostnat efterfulgt af høj sol, som svider de sarte skud.
Det er også vigtigt, at du vander køkkenhaven regelmæssigt, så planterne hele tiden holdes i vækst. Vand jorden grundigt og med længere interval imellem vandingerne, så vandet trænger langt ned. Sjatvander du flere gange om ugen, vil kun overfladen blive våd, og det betyder, at planterne ikke sender deres rødder langt ned efter vand. Dermed får de et dårligere rodnet, som gør dem mere sarte over for tørkeperioder.
Udtynding der gør ondt i maven
Viser det sig, at planterne står meget tæt, når de kommer op, er det nødvendigt at tynde lidt ud i rækkerne, så den enkelte plante har den fornødne plads at vokse på. Det føles som spild, men afgrøder der står tæt udvikler sig dårligt eller slet ikke. De småplanter, der er til overs, kan du evt. plante et andet sted, f.eks. i en krukke, eller du kan spise dem som babysalat mv.
Husk godt naboskab og sædskifte
I de fleste køkkenhaver står afgrøderne i lange rækker. Det er en overskuelig måde at dyrke på. Dog giver majs det bedste udbytte, hvis de bliver plantet i et kvadrat, så de kan bestøve hinanden.
I stedet for rækker kan du også blande afgrøderne og mixe dem med f.eks. spiselige blomster eller tagetes, som holder nogle af skadedyrene på afstand – dog ikke dræbersnegle, som elsker dem.
Vær opmærksom på, at ikke alle afgrøder er lige gode venner. Undlad f.eks. at så radiser og rucola mellem løg og porrer, da de ikke bryder sig om hinandens selskab. Kål bør heller ikke plantes sammen med tomat eller jordbær. Og plantearter fra samme familie  trives i det hele taget ikke så godt sammen. Omvendt kan løg dyrket sammen med gulerødder være med til at holde gulerodsfluen og løgfluen på afstand, ligesom hvidløg kan afhjælpe skimmel i jordbær.
Vigtigere end at passe på naboplanterne er det dog, at du husker at lave sædskifte – dvs. lader afgrøderne skifte plads fra år til år. Det bevirker, at jorden holdes i vigør og giver sundere afgrøder. Sørg for, at ingen afgrøder fra samme plantefamilie bliver dyrket oftere end hvert fjerde år på samme plads. Ærter og kål helst kun hvert sjette år.
Guide til sædskifte - få sundere planter uden at sprøjte
Alle planter er opdelt i plantefamilier, hvor medlemmerne har fælles karakteristika. Det er vigtigt, at du ikke planter afgrøder fra samme plantefamilie tæt sammen, og at der går mellem fire og seks år imellem, at afgrøder fra samme familie står i den samme jord. Her er de mest kendte plantefamilier:
Amarantfamilien: Omfatter bl.a. spinat, sølvbede, rødbede, bladbede og amarant.
Græsfamilien: Omfatter bl.a. majs og korn som hvede, havre, rug og byg.
Græskarfamilien: Omfatter bl.a. græskar, squash, agurk og melon.
Korsblomsrfamilien: Omfatter bl.a. kål, radiser, rucola, ræddiker og majroer.
Kurvblomstfamilien: Omfatter bl.a. de fleste salattyper, artiskok, jordskok, havrerod og skorzoner.
Løgfamilien: Omfatter bl.a. hvidløg, kepaløg, skalotteløg, forårsløg, porre og purløg.
Natskyggefamilien: Omfatter bl.a. kartoffel, tomat, chili, peberfrugt, aubergine og tomatillo.
Pileurtfamilien: Omfatter bl.a. rabarber, boghvede og havesyre. OBS Man flytter dog ikke rabarber, da de kan stå på den samme plads i mange år.
Rosenfamilien: Omfatter bl.a. jordbær, hindbær, brombær, æble, pære, kvæde og mispel. OBS Med undtagelse af jordbær flytter man ikke disse planter, da de kan stå på den samme plads i mange år.
Skærmplantefamilien: Omfatter bl.a. persille, gulerod, pastinak, persillerod, bladselleri, knoldselleri, fennikel, kørvel, koriander og dild.
Ærteblomstfamilien: Omfatter bl.a. ærter, hestebønne, havebønne, jordnød og sojabønne.
Når sæsonen er slut
Når dyrkningssæsonen går på hæld, er det klogt at klargøre køkkenhaven til næste sæson. Næringsstofferne forbruges nemlig i løbet af sommeren og derfor skal jorden altid have et nyt lag kompost hvert år. På den måde bliver jorden nem og bekvem at starte med til næste forår.
Gød jorden med grønt
Næringsstofferne kan blive samlet op, når der er planter i bedene, helt indtil frosten gør det af med dem, eller ved at så overvintrende grøngødningsplanter. Nogle af afgrøderne kan blive stående og stadig give et vist udbytte eller se kønne ud, f.eks. kål, mens andre afgrøder tidligt går til. Her kan du så grøngødning i stedet.
For at opnå den bedste virkning med grøngødningsplanterne skal de sås allersenest i begyndelsen af september, men hellere sen såning end bar jord. Sørg for, at jorden er helt ren for ukrudt. Herefter river du jordoverfladen igennem og bredsår grøngødningen. Tryk den ned i jorden med let hånd. Små mængder frø kan være svære at få jævnt fordelt på hele bedet. Bland frøene grundigt med en god portion tørt sand, for så er det nemmere at få frøene til at strække til hele bedet, og du kan også bedre se, hvor der er sået eller ej.
En grøngødningsplante skal spire og dække jorden hurtigt for at hindre ukrudtsvækst. Det er godt at blande forskellige arter for at opnå den optimale effekt både over og under jorden. Du kan lave sin egen blanding efter behov eller købe en eller flere forskellige færdige blandinger på planteskolen eller i webbutikker. Vælg f.eks. følgende planter:
Bælgplanter har en løsnende effekt i det øverste jordlag og kan hente kvælstof fra luften til i jorden.
Hurtigtspirende planter kan f.eks. være olieræddike, boghvede, havre, honningurt, vikke, solsikke, hirse, spinat eller gul sennep.
Jordløsnende planter kan nå helt ned i de dybe hårde jordlag og er f.eks. en- eller flerårig lupin, lucerne, stenkløver, olieræddike og katost.
Overvintrende planter er f.eks. rug, vintervikke, sneglebælg, hvidkløver og ryps.
Planter, som dækker jorden hurtigt, er f.eks. spinat og havre.
Ved valg af planter skal du tænke på, at planter fra en af plantefamilierne ikke må sås i samme bed, som der skal stå afgrøder fra samme plantefamilie næste år. F.eks. må korsblomstrende grøngødningsplanter ikke sås i et bed, hvor der det efterfølgende år skal stå kål, da de er i samme familie og derfor kan overføre visse sygdomme. Korsblomstrende planter er f.eks. raps, sennep, ræddike og radise. Tjek på planteskolen, hvilken plantefamilie grøngødningsplanterne kommer fra.
Jorden må aldrig ligge bar
Overvintrende grøngødningsplanter giver jorden beskyttelse, helt indtil dyrkningssæsonen begynder på ny, men det giver lidt ekstra arbejde i foråret med at fjerne en overvintrende vegetation, så du skal gøre op med sig selv, om du orker at rive dem væk.
Planter, som ikke overvintrer, skal have lov til at blive liggende oven på jorden indtil næste sæson – først herefter fjerner du eventuelle rester.
I de bede hvor du har mulighed for at så grøngødningen tidligt, er det en god idé at blande blomstrende planter imellem, f.eks. honningurt, gul sennep, boghvede eller enårig blå eller gul lupin. Det gør blandingen smukkere og tiltrækker samtidig de nyttige insekter.
Får du ikke lige fremskaffet nogle grøngødningsfrø, kan du også bare så, hvad du nu engang har, f.eks. overskydende frø fra forårssåningen. Selvom det, man sår, måske er knap så velegnet som grøngødning, er det bedre end ingenting. Vigtigt er det blot at huske på: Jorden må aldrig ligge bar. Du kan derfor også blot nøjes med at lægge et lag kompost eller halm oven på jorden, så næringsstofferne ikke bliver vasket ud.
Få afgrøder til at holde hele vinteren med udendørs opbevaring
køkkenhave afgrøder dyrk selv
Er din elregning også steget? Sådan sparer du på strømmen!
Sådan laver du syltede grønne tomater
Havekalender 2022: Isabellas' gøremål i haven — uge for uge
Er din elregning også steget? Sådan sparer du på strømmen!
Sådan fjerner du kalk fra din bruseniche
Vild med Nutella? Så nemt kan du lave din egen version!
Kontakt Køb abonnement Annoncør
Administrer samtykke Cookie- og privatlivspolitik