da da da da es da en en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da sv da da da da da da de da en da ja ca da da da sv da da da da da da da da da da es da da da da da da da da da da da en da da da da da da en da ca
LANDMÆND VED FOR LIDT OM KULSTOFLAGRING - Bæredygtig praksis
LIV I OG VED MARKEN
LANDMÆND ØNSKER MERE VIDEN OM KULSTOFLAGRING
Artikel af Irene Brandt-Møller. Denne artikel er tidligere bragt på Økologisk Nu.
På trods af, at kulstoflagring i jorden ud over at gavne klimaet også potentielt forbedrer jordkvaliteten og øger udbytterne, er det kun meget få landmænd, der kender kulstofindholdet i deres jord.
"Kender du til indholdet af kulstof i jorden på din bedrift?"
Sådan lød ét af spørgsmålene, som projektet Circasa har stillet til et repræsentativt udsnit af alle danske landmænd. Undersøgelsen blev i onsdags præsenteret af professor Jørgen E. Olesen fra Aarhus Universitet på Plantekongressen 2020.
Ni pct. af landmændene svarer 'ja', men resten - 91 pct. - svarer 'nej'.
"Vi har undersøgt danske landmænds viden om kulstoflagring i jorden, fordi kulstoflagring potentielt kan kompensere for udledningen af klimabelastende gasser fra landbruget - eller for så vidt også fra andre sektorer," sagde Jørgen E. Olesen.
Undersøgelsen er en del af det internationale projekt, Circasa, som Aarhus Universitet deltager i. Det overordnede mål med projektet er at lave en global forskningsstrategi for kulstoflagring i jorden.
Jørgen E. Olesen præsenterede flere resultater fra undersøgelsen.
Når vi ser på, hvem det så er, der faktisk kender deres jords kulstofindhold, så viser det sig, at det først og fremmest er de store landbrug med over 1000 ha jord - hvor 35 pct. af landmændene i denne gruppe - der har overblik over deres jords kulstofindhold.
Landmændene blev også bedt om at vurdere kulstofindholdet på deres bedrift sammenlignet med kulstofindholdet i regionen som helhed.
Kun 39 pct. svarede i overensstemmelse med, hvad der nødvendigvis må være sandt, når de ikke har målt deres jords kulstofindhold, at de ikke ved det. Ganske få - 4 pct. - mente, deres jords kulstofindhold var lavere end regionens i almindelighed; 31 pct. mente, at indholdet i deres jord var lig indholdet i resten af regionen; mens 27 pct. mente, at deres jords indhold af kulstof var højere end i naboernes jord.
"Hvis man ikke har målt det, kender man det heller ikke. Så jeg nøjes med at konstatere, at det jo er ret menneskeligt at være offer for selvovervurdering," konstaterede Jørgen E. Olesen.
Det er vigtigt at understrege, at undersøgelsen formål ikke var at få kendskab til kulstofindholdet i den danske landbrugsjord, men at afdække hvad danske landmænd ved om kulstoflagring i jorden. Og ovennævnte resultat afslører, at landmændene i høj grad baserer deres opfattelse af deres jords kulstofindhold mere på fornemmelser end på viden, hvilket også blev bekræftet af svarene til to andre spørgsmål: Er kulstofindholdet på din jord faldende eller stigende? Og Er kulstofindholdet i jorden på din bedrift kritisk lavt?
Syv pct. mener, det er faldende - 40 pct. mener, det er stigende.
Fire pct. mener, det er kritisk lavt - 53 pct. mener ikke, dette er tilfældet.
Men meget tyder på, at landmændenes fornemmelser ikke er helt grebet ud af luften.
Landmændene blev bedt om at tilkendegive deres vurdering af en række dyrkningspraksissers og arealanvendelsestiltags generelle evne til at lagre kulstof i jorden. Alle de virkemidler, landmændene skulle vurdere, har en kulstofbindende evne, og de fleste vurderede, at for eksempel græs i sædskiftet enten er meget effektivt eller effektivt. Tilførsel af husdyrgødning, permanente græsarealer, efterafgrøder og halmnedmuldning fik også alle en høj score. Til gengæld vurderede ganske få landmænd, at for eksempel udtagning af tørvejord og tilførsel af biochar har en effekt.
Det interessante ved undersøgelsen er, at selvom landmændene tilsyneladende ikke ved så meget om, hvordan de i praksis kan øge kulstofbindingen i deres jord, så viser undersøgelsen, at deres egen dyrkningspraksis og arealanvendelse langt hen ad vejen stemmer nøje overens med, hvad de vurderer, der kan have en effekt som kulstofbindende praksis.
- Jørgen E. Olesen
Landmændene blev også bedt om at identificere de vigtigste barrierer for at implementere dyrkningspraksisser med øget kulstoflagring.
Svarene viser, at landmændene efterlyser betaling for af lagre kulstof, at de savner viden, og at de er usikre på, om en ændring af dyrkningspraksis kan koste udbytte.
I nogle tilfælde vurderer landmændene, at der ikke er nok viden, og at den viden, der er, ikke deles med landmændene - det gælder for eksempel viden om afgrødevalg og overvågning. I andre tilfælde vurderer landmændene, at der er tilstrækkelig viden, den bliver bare ikke formidlet til landmændene - for eksempel om maskiner og økonomiske omkostninger og fordele for landmændene. Endelig efterlyser landmændene, at der bliver forsket i andre dyrkningsprincipper, som de angiveligt ikke mener, der findes viden om.
Jørgen E. Olesen konkluderer på baggrund af undersøgelsen, at landmænds viden, erfaringer og holdninger til kulstoflagring er afgørende for kulstoflagring som virkemiddel til at kompensere udledninger af drivhusgasser.
"De vigtigste løsninger er at styrke vejledningen og rådgivningen; men der er også et behov for at kunne måle om ændret drift øger kulstofindholdet," sagde Jørgen E. Olesen.
Han understregede, at kulstoflagring som minimum kan bidrage til en bedre jordkvalitet, og at kulstofbinding muligvis samtidig kan forbedre udbytterne.
Online survey omkring potentialer og barrierer for øget kulstoflagring i dansk landbrug
Sendt ud i perioden september til december 2018.
Distribueret til + 9000 landmænd i Danmark
Inkluderet i analysen 1807 svar. Ca. 5 pct. af alle danske landmænd.
Undersøgelsen er repræsentativ i forhold til danske landbrugsbedrifter
Spørgeskemaundersøgelsen ser på en række temaer omkring landmænds håndtering af jordens indhold af kulstof og deres opfattelser heraf:
- Dyrkningspraksis og effektivitet
- Barrierer og løsninger
- 14 baggrunds-spørgsmål og 10 spørgsmål omkring ovenstående temaer
- Både lukkede og åbne svarmuligheder
LANDMÆND ØNSKER MERE VIDEN OM KULSTOFLAGRING
FORSKERE: SOJA ER OVERVURDERET TIL ØKOLOGISKE MALKEKØER
SOLSKINSBONDE LAGRER KULSTOF I STOR STIL
LIVØ-BONDE TROR PÅ BALANCEN MELLEM NATUR, KLIMA OG PRODUKTION
Denne side er etableret med støtte fra Promilleafgiftsfonden for landbrug.
Økologisk Landsforening • I love øko • Økologisk Nu • Økodag • Organic Denmark • Bittersund • Samfundsnyttigt Landbrug • ØRD
Agro Food Park 26 • 8200 Aarhus N
+45 87 32 27 00 • info@okologi.dk
LANDMÆND ØNSKER MERE VIDEN OM KULSTOFLAGRING
FORSKERE: SOJA ER OVERVURDERET TIL ØKOLOGISKE MALKEKØER
SOLSKINSBONDE LAGRER KULSTOF I STOR STIL
LIVØ-BONDE TROR PÅ BALANCEN MELLEM NATUR, KLIMA OG PRODUKTION
LIV I OG VED MARKEN
DER MANGLER KOKASSER I LANDSKABET
PAS GODT PÅ DINE SNYLTEHVEPSE
HESTEBØNNER FORÆRER KVÆLSTOF TIL HVEDE
MANGE SLAGS AFGRØDER GIVER MERE LIV I MARKEN
BLOMSTERSTRIBER ALENE ER IKKE NOK, HVIS MAN VIL HJÆLPE BIERNE
VI SKAL PASSE PÅ I ET EFFEKTIVT LANDBRUG, AT VI IKKE AT GLEMMER NATUREN
GODE EFTERAFGRØDER GIVER LIV I MARKEN
MADAFFALD ER EN GOD KILDE TIL NÆRINGSSTOFFER
FORSKERE BLÅSTEMPLER BRUG AF BIOGØDNING I ØKOLOGISK LANDBRUG
KOMMUNERS MADAFFALD BLIVER GØDNING
INGEN GRUND TIL BEKYMRING OVER MEDICINRESTER I SLAM FRA BYER
MÆLKEPRODUCENT SER FORDELEN VED SKOVLANDBRUG
HALMPILLER KAN AFHJÆLPE FLUEPLAGE
OST SKAL BANE VEJ FOR BEDRE DYREVELFÆRD FOR MADS HELMS KØER
KO MED KALV - VI SKULLE HAVE GJORT DET FRA STARTEN
FÆRRE MALKNINGER ER BEDSTE VEJ TIL AFGOLDNING
SKÅRLÆGNING KICKSTARTER POSITIV KÆDEREAKTION
ØKONOMI: STORT SPÆND MELLEM TOPPEN OG BUNDEN I ØKOLOGISK PLANTEPRODUKTION
FRYDENSBJERG TAGER KONTROL OVER HØSTEN
HVID LUPIN ER PÅ VEJ TIL DANMARK
HJEMMEBLANDERE KAN UDNYTTE NATURLIG FYTASE I RUG
HAVRE ER EN NY STÆRK TREND