nn da da en et en sv en da da de en et en sv en da da de id da da da da en da da nn nb en en et en sv en da da de da da it de da da da de en da da da sv cs it da en eu da es eo da sv da da en da da nn nb da en en it en nn da da da da en en nb nn da da da da da da da da da da da en da en da en da en fr en fr fr fr fr en en en en de de en fr it en en id it ca en sv en ms oc da it it it it it it gl en fr ro en de sv it it it it it it fr de de sv fr sv en da mk fr en fr fr fr fr en en en en de de es zh zh zh fr fr de ca fr ca fr hbs_lat fr en da en da en en en en da da da da da da da da da da da nn da da da da da en da en da en fr en fr fr fr fr en en en en de de da it it it it it it de zh oc oc de fr en da mk fr en fr fr fr fr en en en en de de es ca en fr fr fr oc oc fr fr fr de fr en da en da en en da da da da da da da da da da da nn da da da da da da en da en fr en fr fr fr fr en en en en de de da en es pt en en en en en en br en it da it it it it it it it en en en nb nb sv it it it it it it it en de fr sv en da mk fr en fr fr fr fr en en en en de de da en oc fr fr fr fr fr ru fr fr fr fr da fr fr en oc fr fr fr nl en ru nl uk en da da en en en en en nb eu da da da da da da da nn da da da en da en da en fr en fr fr fr fr en en en en de de da it it it it it it fr fr fr en sv sv da mk fr en fr fr fr fr en en en en de de es ca en fr fr fr oc oc fr fr fr de fr en da en da en en da da da da da da da da nn da da da da da da da en da en fr en fr fr fr fr en en en en de de da it it it it it it oc oc zh oc fr oc en da mk fr en fr fr fr fr en en en en de de es ca en fr fr fr oc oc fr fr fr de fr en da da en en da da da da da da en da da en da en da da en fr en fr fr fr fr en en en en de de nn de sv fr fr fr en de en nb ja fr fr sv fr fr de da fr fr de fr de fr sv fr da it it it it it it it it it it it it sv fr fr fr fr fr fr fr fr fr ru ru ru da it it it it it it ru ru ru en en en da en fr en de fr it fr fr de fr fr en da de fr fr de fr fr fr fr fr fr fr fr sv it it it it it it it de de fr fr en es it it it it it it it fr en fr fr sv en fr fr fr oc fr oc oc oc ca oc oc oc en da da da en da en da en en en en en de de da en en en nl en da oc ar ca da oc da en en it it ja da nb it en it en en fr oc en de de da fr oc fr de en da fr fr en sv de en en it en it it en en en en da da da da de en en da da da
search Hvad vil du finde Hvad vil du finde
Det får du af os
Hos Frederiksberg Forsyning arbejder vi ambitiøst og målrettet med bæredygtighed og den grønne omstilling. Vi arbejder mod en renere produktion og at både fjernvarmen og bygassen skal være CO2-neutral i 2025. Vi investerer i rene energikilder som sol og vind, og understøtter den lokale ambition om, at Frederiksberg skal være byens grønne hjerte med en målsætning om at blive en CO2-neutral virksomhed inden 2030.
Fra 2010 til 2021 er Frederiksberg Forsynings samlede CO2-udledning for forsyningsarterne faldet med ca. 72 % (Figur 1-1). Dette skyldes hovedsageligt den lavere CO2-udledning fra fjernvarmesalget, der er den klart største post. Dernæst kommer udledningen fra gas, vand, fjernkøling og til sidst spildevand, som har den laveste CO2-udledning.
Frederiksberg Forsynings CO2-udledning er beregnet på baggrund af CO2-faktorerne for både gas fra HOFOR, el fra Energinet, og fjernvarme fra CTR.
Frederiksberg Forsyning har som mål at levere bæredygtige produkter til forbrugerne. Samt bidrage både til realisering af kommunens strategi for bæredygtig udvikling og bidrage til CO2-handlingsplanen, som vil reducere CO2-udledningen på Frederiksberg.
Bygassen produceres hos HOFOR og består af lige dele naturgas, biogas og atmosfærisk luft.
Gassen leveres i et trykgasnet ved et tryk på ca. 0,4 bar og reduceres i to tryk-regulatorstationer (Hill og Grøn) beliggende ved Dirch Passers Alle. Trykket reduceres til 10 millibar i distributionsnettet.
Hvert år foretages der lækagesøgning på hele gasnettet for at lokalisere utætheder, som efterfølgende udbedres for at mindske gastabet.
Gassen indeholder ikke giftige stoffer, men er tilsat et duftstof (tetrahydrothiophen), så den kan spores.
Bæredygtighedsregnskab for distribution af bygas
CO2-udledningen for bygas har været faldende fra 2010 til 2016, hvor det begyndte at stige, men er nu igen faldet i 2019, 2020 og 2021 (Tabel 3-1). Det generelle fald skyldtes både et lavere gassalg og en kontinuerlig faldende CO2-faktor for gas fra HOFOR (Tabel 3-2). Stigningen i 2017 skyldes et stigende gaskøb på trods af den lavere CO2-faktor. Stigningen i 2018 skyldes en stigning i CO2-faktoren, trods gaskøbet faldt fra 2017 til 2018.
Fra 2018 til 2021 har både gaskøbet og CO2-faktoren igen været nedadgående. CO2-udledningen fra elforbruget i trykregulatorstationerne har et meget lille bidrag og har været stabilt.
Beregningen af CO2-udledningen fra bygas er gjort på baggrund af mængden af gas købt fra HOFOR ganget med HOFOR’s oplyste CO2-faktor for bygas. Som ved fjernvarmen, er det købet af gas, der er benyttet, og ikke salget. Dette vil sige, at Frederiksberg Forsyning indregner distributionstabet af gas, der er omkring 20%, i miljødeklarationen. Dertil kommer det lille forbrug af el, der er beregnet på baggrund af Energinets CO2-faktor for el, hvor 200 %-metoden er benyttet.
Tabel 3‑1: CO2-regnskabet for bygas
Tabel 3‑2: CO2-faktorerne for bygas som oplyst af HOFOR.
Miljødeklarationen er beregnet på baggrund af den samlede CO2-udledning fra gas divideret med mængden af solgt gas. Bidraget fra tab af gas er således inkluderet i miljødeklarationen.
Frederiksberg Forsyning har som mål at levere bæredygtige produkter til forbrugerne. Samt bidrage til realisering af kommunens CO2-handlingsplan, som vil reducere CO2-udledningen på Frederiksberg.
Hvor kommer vandet fra?
Frederiksberg Vand A/S pumper vand op fra undergrunden fra Carlsbergforkastningen, som strækker sig fra Utterslev mose til Valby.
Der er i alt 5 boringer på Frederiksberg. Herfra pumpes råvandet til vandværket på Stæhr Johansens Vej 38, hvor råvandet sendes gennem mekaniske sandfiltre og videre til den underjordiske rentvandstank. Herfra pumpes vandet gennem kulfiltre, et UV-behandlingsanlæg og videre ud til forbrugerne.
Ca. 50% af vandforbruget på Frederiksberg dækkes af vand fra egne boringer (ca. 2,5 mio. m³ pr. år). Resten købes fra eksterne leverandører, og kommer via ledninger til fire trykforøgerstationer, hvorfra vandet pumpes ud i ledningsnettet sammen med vandet fra Frederiksberg.
Frederiksberg Vand A/S leverer rent drikkevand til alle i Frederiksberg Kommune og lever op til de til enhver tid gældende lovkrav om vandkvalitet, bl.a. ved løbende at udtage vandanalyser i boringer, på vandværket og hos forbrugerne.
Vandet på Frederiksberg er hårdt og har en hårdhedsgrad på 28-30. Vandet fra Hofor har en hårdhedsgrad på 21-22.
Vi har en høj forsyningssikkerhed og et døgnberedskab ved brud. Anlægsarbejde/renovering foregår efter en projektplan, det koordineres med Vej og Park og udføres af entreprenører eller af eget mandskab.
På trods af et stigende indbyggertal på Frederiksberg er vandforbruget faldende. Det betyder, at vi skal importere lidt mindre vand fra Hofor, hvilket er en fordel, da det importerede vand er dyrere bl.a. på grund af omkostninger til transport.
Vi gør opmærksom på det vigtige i at spare på vandet - og i at passe på vores grundvand, fx ved at undgå pesticider. Det gør vi på hjemmesiden, via annoncering - og ved at afholde rundvisninger og temaaftener for skolebørn og voksne.
Bæredygtighedsregnskab for produktion og distribution af vand
CO2-udledningen fra vand har ikke været udregnet før 2016. CO2-udledningen faldt i 2017 for så at stige i 2018 og falde igen i 2020 og stige lidt i 2021 (Tabel 4-1). Dette skyldes, at CO2-udledningen hovedsageligt følger CO2-faktoren for el opgivet af Energinet (Tabel 4-2), da der bliver brugt strøm til henholdsvis trykregulatorstationerne, råvandspumperne og på selve vandværket. Desuden indregnes CO2 fra elforbruget til drift af vandforsyningens WIFI-netværk.
Selve udregningen er baseret på det samlet elforbrug inden for vandsektoren hos Frederiksberg Forsyning, der ganges med CO2-faktoren for el, idet 200 %-metoden er benyttet.
Tabel 4‑1: CO2-regnskabet for vand
Tabel 4‑2: CO2-faktorerne for el som oplyst af Energinet.
Der er også udregnet en miljødeklaration for vand. Denne lå i både 2017 og 2018 på 0,07 kg CO2/m3 vand og er faldet i 2020 til 0,04 og så steget en smule til 0,05 kg CO2/m3 vand i 2021. Dette er derfor, hvad slutforbrugeren udleder af CO2 for hver m3 vand de bruger. Dette er den samme værdi, hvis der regnes med gram CO2 pr. liter vand.
Miljødeklarationen for vand er beregnet på baggrund af det samlede vandforbrugs CO2-udledning divideret med mængden af solgt vand.
Hvor meget CO2 udleder fjernvarmen?
Vores mål er at levere bæredygtige produkter til forbrugerne. Og at bidrage til kommunens CO2-handlingsplan, som vil reducere CO2-udledningen på Frederiksberg.
Hvor stammer varmen fra?
Frederiksberg Kommune modtager fjernvarmen fra kraftvarmeværker og fra affaldsforbrændingsanlæg i hovedstadsområdet. Centralkommunernes Transmissionsselskab I/S (CTR) transporterer varmen til Frederiksberg. Vi sørger for den sidste del af transporten til forbrugerne. Frederiksberg Kommune ejer CTR sammen med fire andre kommuner.
I hård kulde, eller hvis der er problemer med produktionen på et kraftvarmeværk (spidsbelastningssituationer), bliver forsyningen suppleret af fx varmeværket på Stæhr Johansens Vej.
I 2020 var 65 % af fjernvarmen i hovedstadsområdet baseret på fossilfrie brændsler som træpiller, halmpiller, geotermisk varme eller den ikke-fossile andel af affald.
I spidsbelastningssituationer (se herover), kan der blive fyret med gasolie på Frederiksberg Varmeværk på Stæhr Johansens Vej.
Vi styrker forsyningssikkerheden ved løbende at vedligeholde nettet af rør (ledningsnettet) - fx årlige brøndeftersyn, termografering af nettet og ved renovering af gamle rør og muffer. Vi giver kunderne besked ved alle planlagte lukninger.
Vi bidrager til mindre CO2-udledning ved at hjælpe olie- og elvarmekunder over til den billige fjernvarme.
Vi gør kundernes opmærksomme på deres forbrug, fx via regninger, hjemmeside, annoncer - og rundvisninger og temaaftener.
Bæredygtighedsregnskab for distribution af fjernvarme
Fra 2010 har CO2-udledningen fra salg af fjernvarme været faldende (Tabel 2-1). Dette skyldes hovedsageligt en kontinuerlig faldende CO2-faktor, der undtagelsesvis er steget fra 2017 til 2018 (Tabel 2-2). Derudover har Frederiksberg Forsyning også et faldende køb af fjernvarme fra CTR, foruden et lille stabilt varmekøb fra Søndermark Krematorium. Desuden indregnes CO2 fra elforbruget til drift af WIFI-netværket, der bruges til styring, overvågning og fjernaflæsning af målere.
Beregningen af den samlede CO2-udledning for fjernvarmen er lavet på baggrund af CTR’s miljødeklaration for deres salg af fjernvarme til selskaber ganget med Frederiksberg Forsynings køb af fjernvarme. CTR’s emissionsfaktor dækker kun den fjernvarme de forsyner ud til nettet, hvorimod de har endnu en emissionsfaktor, der tillægges slutforbrugerne, hvor det formodes at tab af varme i nettet samt elforbruget fra vekselstationerne er medregnet. Der har været et årligt distributionstab på omkring 60.000 MWh (ca. 8%), og dette tillægges fjernvarmekunderne i miljødeklarationen.
Tabel 2‑1: CO2-regnskabet for fjernvarme
Tabel 2‑2: CO2-faktorerne for fjernvarme som oplyst af CTR.
Der også lavet en miljødeklaration for Frederiksberg Forsynings salg af fjernvarme. Den er fra 2017 steget fra 73,52 kg CO2/MWh til 76,02 kg CO2/MWh i 2018 og igen faldet til 34,50 kg CO2/MWh i 2021. Dette er den mængde CO2 slutforbrugeren forårsager ved at forbruge én MWh varme.
Til miljødeklarationen for fjernvarme er CTR’s CO2-faktor for forbrugerne blevet lagt sammen med CO2-udledningen fra elforbruget for drift af WIFI. Som tidligere nævnt, inkluderer miljødeklarationen både varmetab og elforbruget fra vekselstationerne modsat det samlede miljøregnskab for fjernvarme.
Frederiksberg Forsyning har som mål at levere bæredygtige produkter til forbrugerne. Samt bidrage til realisering af kommunens CO2-handlingsplan, som vil reducere CO2-udledningen på Frederiksberg.
Hvor løber spildevandet hen?
Spildevandet bliver ledt væk fra Frederiksberg Kommune ved gravitation, dvs. det løber af sig selv mod renseanlæggene Lynetten og Damhusåen. Der udledes ca. 5 mio. m³ spildevand fra Frederiksberg om året. Regnvand er ikke regnet med.
Der findes to overløbsbassiner på Frederiksberg på hhv. Dirch Passers Alle og ved Sylows Alle. Den førstnævnte har pumper for udpumpning af overløbsvand.
Monsterregn og andre vejrfænomener er spået til at ville belaste kloaksystemet fremover. Vi forsøger at forbygge med fx LAR-løsninger, hvor rent vand nedsiver på matriklen (når dette kan ske gennem velegnet og uforurenet jord) i stedet for i kloakken.
På anlægsområdet forebygger vi med fx renovering af stikledninger, optimering af hovedkloaksystemet samt oprensning af store hovedkloakker.
Mængden af spildevand skal reduceres over tid, og dette kan bl.a. ske ved at udskifte toiletter med nye, som anvender mindre vand pr. skyl eller som genbruger regnvand m.m.
Spildevand (kloak) er også en post, der først er blevet inkluderet i miljøregnskabet i 2016 (Tabel 6-1). Spildevand er klart den mindste CO2-udledende kerneydelse, idet den står for cirka 1 ton CO2 om året. Denne udledning kommer fra elforbruget på skyldebassiner/overløbsbassiner, og er derfor afhængig af mængden af regnvand der falder. CO2-udledningen faldt i 2017 og 2018, hvilket skyldes en lavere mængde regn end normalt og stigningen i 2020 og 2021 skyldes delvist mere regn samt etablering af flere klimatilpasningsanlæg på Frederiksberg.
Da der bruges el på skyllebassinerne/overløbsbassinerne, bliver mængden af CO2 udregnet ved at gange mængden af forbrugt el med CO2-faktoren for el, der er angivet af Energinet, hvor 200%-metoden benyttes (Tabel 6-2).
Tabel 6‑1: CO2-regnskabet for spildevand
Tabel 6‑2: CO2-faktorerne for el som oplyst af Energinet.
De udregnede miljødeklarationer for spildevand var 0,14 g CO2/m3 spildevand i 2017, 0,09 g CO2/m3 spildevand i 2018 og 0,31 CO2/m3spildevand i 2021. Dette er miljøpåvirkningen for hver m3 spildevand, som pumpe-stationerne pumper.
Udregningen for miljødeklarationerne er lavet på baggrund af den samlede mængde CO2-udledt i forbindelse med pumpning af regnvand, divideret med den samlede mængde pumpet regnvand.
Vores mål er at levere bæredygtige produkter til forbrugerne. Samt bidrage til realisering af kommunens CO2-handlingsplan, som vil reducere CO2-udledningen på Frederiksberg.
Vi leverer fjernkøling til erhvervskunder og større bygninger bl.a. på Frederiksberg (Frederiksberg Centeret) og i Københavns Kommune (Carlsberg Byen). Fjernkøling er et miljøvenligt alternativ til små individuelle køleanlæg.
Se mere om fjernkøling
Vi har en høj forsyningssikkerhed og et døgnberedskab ved brud. Arbejdet koordineres med Vej og Park og udføres af entreprenører eller af eget mandskab.
Fjernkøling kan være en grønnere, simplere og oftest billigere løsning end et lokalt køleanlæg. Desuden får kunderne frigjort den plads, som et lokale køleanlæg optager.
Klimaforandringer, krav til lavenergi-byggeri og bygninger med store vinduespartier skaber et stigende behov for fjernkøling.
Vi fortæller om vores miljøvenlige produkt fx på hjemmesiden, via annoncering - og ved at afholde rundvisninger og temaaftener for skolebørn og voksne.
Bæredygtighedsregnskab for produktion og distribution af fjernkøling
Da fjernkøling er en af Frederiksberg Forsynings nyeste kerneydelser, er der først blevet udregnet en CO2-udledning fra 2016 og frem. CO2-udledning for fjernkøling er skiftevis faldet og steget (Tabel 5-1). I 2017 faldt produktionsmængden, men er efterfølgende steget også i 2021. CO2-udeldningen ifm. fjernkøling hænger i høj grad sammen med CO2-faktoren for el, som bruges til produktionen af fjernvarme. CO2-faktoren for el er løbende faldet, bortset fra i 2018, hvor den steg. (Tabel 6-2). CO2-faktoren for el er oplyst af Energinet, idet 200 %-metoden er benyttet.
CO2-udledningen for fjernkøling er udregnet ved at gange den mængde strøm, der har været brugt til fjernkølingsproduktionen, med CO2-faktoren for el.
Tabel 5‑1: CO2-regnskabet for fjernkøling
Tabel 5‑2: CO2-faktorerne for el som oplyst af Energinet.
Miljødeklarationerne for fjernkøling lå på henholdsvis 44,38 kg CO2/MWh fjernkøling i 2017, 47,67 kg CO2/MWh fjernkøling i 2018 og 34,76 kg CO2/MWh fjernkøling i 2021. Dette er miljøpåvirkningen som slutforbrugeren afstedkommer ved køb af én MWh fjernkøling.
Miljødeklarationerne er udregnet ved at tage den samlede CO2-udledning for fjernkøling og dividere det med den mængde fjernkøling, som Frederiksberg Forsyning har solgt.
Miljødeklaration internt forbrug og vedvarende energi-produktionkeyboard_arrow_down
Internt forbrug og vedvarende energi-produktion
Frederiksberg Forsyning er et moderne og ansvarligt forsyningsselskab, der går forrest for at sikre
livskvalitet og bæredygtighed i kundernes dagligdag og lokalsamfundet på Frederiksberg – nu og i
Vores mål er at levere bæredygtige produkter til forbrugerne. Samt bidrage til realisering af kommunens CO2-handlingsplan, som vil reducere CO2-udledningen på Frederiksberg.
Bæredygtighedsregnskab for internt forbrug
CO2-udledningen internt i Frederiksberg Forsyning har været stigende frem til 2016, hvorefter det er har været støt faldende (Tabel 7-1). Den største faktor for CO2-udledningen er den interne kørsel i koncernen, hvor benzin- og dieselforbruget dækker over den største post. Dertil kommer varme- og elforbruget, som har været kontinuerligt faldende. Dette skyldes både et lavere forbrug samt lavere CO2-udledninger for forsyningerne. Derimod er CO2-faktorerne for benzin og diesel konstant, så CO2-udledningen for disse poster afhænger udelukkende af forbruget, som er faldet støt siden 2016. Forbrug af aspen er i 2017 også kommet med i regnskabet og det samme er elforbruget til koncernens elbiler. Disse to poster har været stabile. Til sidst er der også en minimal udledning fra henholdsvis vandforbruget og spildevandet. Frederiksberg Forsyning bruger ud over almindeligt drikkevand også indsamlet regnvand.
Der er brugt forskellige metoder til at udregne CO2-forbruget for de forskellige poster i det interne miljøregnskab. For de poster, hvor der er blevet udregnet miljødeklarationer, har disse været benyttet, som var Frederiksberg Forsyning enhver anden virksomhed. Dette gælder for varmeforbrug, vandforbrug og spildevandsforbrug. De repræsentative deklarationer er derfor blevet ganget med det samlede forbrug. For vandforbruget er det brugte regnvand trukket fra.
Til forbruget af henholdsvis el-, benzin-, diesel- og aspen er der brugt følgende CO2-faktorer: Faktoren for el, der er brugt for både forsyningernes elforbrug og elbilernes elforbrug, kommer fra Energinet, hvor 200 %-metoden er brugt. For benzin og diesel er der en fast CO2-faktor opgjort af miljøstyrelsen. Da der ikke findes en miljøfaktor for aspen, er den samme CO2-faktor som for benzin benyttet.
Tabel 7‑1: Frederiksberg Forsynings interne miljøregnskab
Bæredygtighedsregnskab for vedvarende energi-produktion
Frederiksberg Forsyning er ejer af 6 vindmøller i hhv. St. Røttinge og Rødby Fjord, samt solceller på Stæhr Johansens vej 38-40. Denne strøm bliver brugt internt i koncernen, af Frederiksberg Kommune samt solgt til elnettet. Mængden af sparet CO2 (tabel 7-2) ved den vedvarende energiproduktion afhænger derfor dels af antal solskinstimer og dels af, hvor meget det blæser, men også af Energinets oplyste CO2-faktor for el. Så på trods af en stigning i elproduktionen i 2021 ift. 2018 er CO2-besparelsen mindre.
Da det forventes, at CO2-faktoren for elproduktion i fremtiden vil falde, vil den sparede mængde CO2 fra forsyningens egen vedvarende elproduktion også falde, hvorfor bidraget fra disse investeringer efterhånden svinder bort. Dog ikke så hurtigt som tallene i tabel 7-2 under solceller viser, for tallene for 17-19 er nemlig desværre ikke retvisende
Som ved Frederiksberg Forsynings elforbrug, bliver den sparede CO2-reduktion udregnet ved at gange den samlede energiproduktion med CO2-faktoren for el opgivet af Energinet, idet 200 %-metoden benyttes.
Tabel 7‑2: Sparet CO2 pga. Frederiksberg Forsynings vedvarende elproduktion fra vindmøller og solceller
Elproduktion til Frederiksberg Forsynings forbrug
Elproduktion til Frederiksberg Kommunes forbrug
Elproduktion solgt til andre
Elproduktion til Frederiksberg Forsynings forbrug
Elproduktion solgt til andre
Få teksten læst op
Tænd/sluk "Adgang med tegn"
phone38 18 50 00
Frederiksberg Forsyning A/S | Stæhr Johansens Vej 38 | 2000 Frederiksberg | CVR 28 50 07 69 | EAN 5790002044533