da da eo en da da da sv da da da da da da nl da da da fy sv da da da da nl da da da tr nl da da da da nl da da da en sv da da da de nl da da da cs nl da da da da nl da da da da nl da da da da nl da da da en sv da da da da da da da da da en en en en fr en en en en en en en en da da da da da da da da da da da
Her kan du søge i alle UNESCO Samlingernes omkring 4.000 genstande fra hele verden. Start din søgning ved for eksempel at indtaste en genstandstype, du gerne vil finde, i ’genstandsnavn’ eller ’fuldtekstsøgning’. Med de blå bokse til højre kan du derefter filtrere din søgning i forhold til bestemte emner, indsamlingslande og samlinger. Du kan også gå på opdagelse i de blå bokse uden at have valgt en bestemt genstandstype (i venstre side).
Viser 1 - 10 af 17
Sortér efter Genstandsnummer (med samlingsforkortelse)GenstandsnummerGenstandsnavnDato ændret
Emneord: Materialer og redskaber til håndværksproduktion
Uddrag: Kajakskraberen er af hvalrostand, flad og forholdsvis let. Anbringes under en tværrem foran mandehullet. (Kopi BS)....
Uddrag: Skraber af hvalben med en strop af sælhud. Bemærk, at hvalben er meget tungt. Skraberen bruges til at fjerne isbelægninger under mederne. En ismejsel kan evt. også bruges. Under kørsel hænger slædeskraberen i en strop over den ene opstander. (Kopi BS)....
Uddrag: Ulo’en (med tryk på lo) kaldes også kvindekniven. Enhver pige og kvinde havde mindst én og ofte et par ulo’er. Ulo’en består af et halvmåneformet jernblad med en ”hals”, hvorpå håndtaget er monteret. Håndtaget på samlingens to ulo’er er af rentak. Det var ofte ellers af ben, evt. træ. Som regel købte man bladet i butikken, hvor de har været solgt i Grønland siden slutningen af 1700-tallet i omtrent uændret form. Håndtaget skal være ca. så bredt som den hånd, der bruger ulo’en. Anvendelse:  Med sin korte, rundede æg er ulo’en et meget præcist redskab, der benyttedes, hvor vi bruger kniv og saks: ved flænsning og partering af sæler - der er kvindernes arbejde - ved udskæring af skind, osv. Til det sidste formål kunne dog også anvendes et barberblad. Ulo’en holdes mellem pege- og langefinger med tommelfingeren som støtte bag på bladet. Ved vandrette bevægelser, f. eks. når sælen flænses (befris for skindet), bevæges ulo’en i små cirklende bevægelser med håndfladen opad. På den måde er den lettere at føre helt præcist uden at komme til at beskadige hverken skindet eller skære igennem spækket ind til kødet....
Emneord: Beklædning og stof, Materialer og redskaber til håndværksproduktion
Uddrag: Fingerbølholder af ben, beregnet til at hænge fastgjort udvendig på en sypose, med syringen anbragt på den lille tap, der stikker op i midten. Disse fingerbølholdere var ofte meget smukt udskårne som små fugle o.l. Dette er derfor ikke noget særsyn....
Emneord: Beklædning og stof, Materialer og redskaber til håndværksproduktion
Uddrag: Syring fremstillet af et købt fingerbøl, hvor man har skåret låget af. Syringen anbringes på højre hånds pegefinger. Selve syarbejdet foregår på den måde, at kvinden arbejder væk fra sig og trækker nålen igennem ved et kraftigt tag med tommel og pegefinger. Dvs. at en del af syarbejdet foregår med håndfladen vendt opad til forskel fra europæiske måde at sy på....
Emneord: Materialer og redskaber til håndværksproduktion, Beklædning og stof
Uddrag: Rynkebenet blev brugt ved fremstilling af kamikker: for at give plads til tæer og hæl må såleskindet rynkes til kamikkens overlæder. Såleskindet sys på vådt, hvor det er forholdsvis blødt at arbejde med. Når rynkerne er lavet, føres rynkebenet indefra og udefter med en snittende bevægelse, som om det var en kniv, og medens der presses nedad på folden. Derved presses rynkerne flade, og når skindet er tørt sidder folderne pænt ordnet og fladt. Dette rynkeben har været fremstillet af narhvaltand. Den opbevares i syposen....
Emneord: Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner), Materialer og redskaber til håndværksproduktion, Beklædning og stof
Uddrag: Et andet redskab, der også brugtes ved syningen af kamikker. På festkamikker syede man altid en lille pyntekant i en kontrastfarve, som regel hvid, i kanten mellem såler og overlæder. Når den var syet på, skulle sømmen ordnes ved hjælp af dette redskab. Sygrejet her er fremstillet som souvenir og ikke særlig pænt lavet. Materialet er knogler (I kan se de grove ”porer”) og plastic fra et rødt og et blåt sjippetov. Det er tanken, at redskaberne skal hænges op f.eks. i et vindue, så lyset falder ind igennem plastichullerne. Måden, tingene er lavet på – dekorationen med hullerne, ”blondekanten” øverst, osv.- er gammel grønlandsk og findes på andre redskaber, som er lavet til at kunne bruges. Syredskaber, fremstillet som disse, findes også i smuk og gedigen forarbejdning hos forskellige kvinder i bygden, hvor det er købt....
Emneord: Øvrige redskaber, Materialer og redskaber til håndværksproduktion
Uddrag: Dette redskab har ingen passende dansk benævnelse. Det blev brugt som hjælp ved betrækning af kajakken, og det hedder på grønlandsk en ”paggersuut”: Kanten af bådbetrækket bøjes ind under kajakringen (mandehullet) og ”knappes” på med små bentapper. Da kajakbetrækket sidder meget stramt, er det nødvendigt med dette lille instrument til at ”løfte” skindet det sidste stykke: redskabet stikkes igennem slidsen (”knaphullet”) i kajakbetrækket og presses imod bentappen indeni kajakringen, så betrækket på denne måde knappes på. Redskabet her har tilsyneladende oprindelig haft et andet formål – dette er blot en afbrækket del af noget, som har været brugt til noget andet....
Emneord: Materialer og redskaber til håndværksproduktion, Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner)
Uddrag: Håndtenen benyttes til spinding af hare- og hundeuld. Garnet brugte man til at strikke vanter og tørklæder af. Fremgangsmåden ved spindingen var følgende: uldhårene anbragtes på sømmet øverst, hvorefter den frithængende ten blev sat i bevægelse med fingrene. Tapperne midt på tenhovedet forhindrede tråden i at filtre sammen. Ikke alle hushold havde en ten, men da det ikke var et redskab, som var i konstant brug, kunne det lånes fra en anden kvinde, hvis man ikke selv havde en. Tenen er ikke oprindeligt et grønlandsk redskab, men er kommet til Grønland via nordboerne i Sydgrønland. Materialet var træ, evt. kunne tenhovedet være fladt og af fedtsten. Originalen, som samlingens ten er lavet efter, var af træ....
Emneord: Materialer og redskaber til håndværksproduktion
Uddrag: Tommelbeskytteren, som manden bruger, når han arbejder i hårde materialer såsom træ og fedtsten. Beskytteren er lavet af sælskind. (Kopi BS)....
Samling : Vælg en eller flere (eller-søgning)
Grønland (11) Apply Grønland filter
Salomonøerne (6) Apply Salomonøerne filter
Indsamlingsland : Vælg et eller flere (eller-søgning)
(-) Remove - ukendt - filter - ukendt -
(-) Remove Grønland filter Grønland
(-) Remove Salomonøerne filter Salomonøerne
Bahrain (4) Apply Bahrain filter
Bolivia (18) Apply Bolivia filter
Danmark (6) Apply Danmark filter
Ghana (4) Apply Ghana filter
Indien (4) Apply Indien filter
Kina (1) Apply Kina filter
Mexico (22) Apply Mexico filter
Mongoliet (2) Apply Mongoliet filter
Papua New Guinea (1) Apply Papua New Guinea filter
Sri Lanka (1) Apply Sri Lanka filter
Tanzania (5) Apply Tanzania filter
Thailand (1) Apply Thailand filter
Uganda (5) Apply Uganda filter
Emneord: Vælg en emnegruppe eller indsnævr ved at vælge flere (og-søgning)
(-) Remove Materialer og redskaber til håndværksproduktion filter Materialer og redskaber til håndværksproduktion
Musik og lyd (radio, højtlæsning, recitation mv.) (1) Apply Musik og lyd (radio, højtlæsning, recitation mv.) filter
Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner) (2) Apply Bolig og udsmykning i boligen (også nips og gardiner) filter
Køkkenting og redskaber til madfremstilling (1) Apply Køkkenting og redskaber til madfremstilling filter
Øvrige redskaber (2) Apply Øvrige redskaber filter
Beklædning og stof (4) Apply Beklædning og stof filter
Rejse og transport (2) Apply Rejse og transport filter
Fiskeri (1) Apply Fiskeri filter
Jagt (1) Apply Jagt filter
UNESCO Samlingerne  - Moesgaard Museum, Moesgård Allé 15, 8270 Højbjerg - Tlf. 23447110 - E-mail: unesco@moesgaardmuseum.dk