da en da da da da da da de de da en da da da da it hu en da en da da en da sv da de da da id de de de da da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da uk da da da uk da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da hu de de da da en da da da da it da da fi da da da en de da en da de fr da da en es de en en en en es en
Anonymiseret klagesag oktober 2015 – Dansk Endodontiforening
Klage over for kort rodfyldning -6
Klage over fortsatte smerter +7
Knækket rodfil med efterfølgende behov for kirurgisk rodbehandling.
Parietal perforation med efterfølgende tab af tand til følge.
Hvem er den erfarne specialist?
Patienten klager over at have mistet en kindtand efter, at tandlæge (A) har behandlet tanden. Med klagen ønsker patienten, at få honoraret helt eller delvist tilbagebetalt.
Regionstandlægenævnet har ikke givet patienten medhold i klagen og finder derfor, at tandlægen A ikke har tilsidesat sine forpligtigelser i henhold til autorisationsloven.
Nævnet finder, at tanden er blevet behandlet efter gældende faglig standard på rette indikation. Det er nævnets vurdering, at den infektion, som klager får omkring tanden, hverken skyldes rodbetændelse eller rodspidsbetændelse, idet man på røntgen kan se heling efter den kirurgiske rodspidsamputation.
Af indklagedes journal fremgår følgende:
Patienten får konstateret rodspidsbetændelse -6 og anbefalet observation et halvt år yderligere (rodbehandlingen var af ældre dato, og behandlingen juridisk forældet).
Ca. et halvt år senere mødte patienten op med periodevis stærke smerter fra -6, og klinikkens indehaver ordinerede antibiotika og henviste patienten til specialtandlæge for rodresektion af tanden. (Røntgenbillede 1)
Et halvt år efter kommer patienten igen til tandlæge A, som anbefalede en kronebehandling af -6. Fire måneder efter udførte tandlæge A en plastfyldning på tanden og anbefalede igen en krone.
Efter et halvt år henvendte patienten sig med en fraktur af -6´s linguale væg, og en anden ansat tandlæge (B) anbefalede støbt opbygning og krone. Patienten ønskede rabat, idet der havde været så mange omkostninger i forbindelse med -6. Tandlæge B ville kontakte specialtandlægen, da der stadig var opklaring på røntgenbilledet på den ene af -6´s rodspidser. (Røntgenbillede 2).
Ifølge tandlæge Bs journal udtalte specialtandlægen, at der var tegn på opheling omkring -6, og at kronebehandlingen kunne fortsætte. Efter en måned noterede tandlæge B, efter at have konsulteret klinikkens indehaver, at patienten kunne tilbydes en prisreduktion, idet patienten følte sig underbehandlet af tandlæge A.
Ca. 14 dage senere udborede tandlæge B til stifter i -6. Patienten var informeret om frakturrisikoen ved stiftudboringen. (Røntgenbillede 3).
Herefter cementerede tandlæge B en metalkeramisk krone på -6.
Syv måneder senere noterede tandlæge A, at der var fødenedbidning mellem -6 og -7, som kunne rettes med en plastfyldning på -7, hvilket tandlæge A gjorde en måned senere.
To måneder efter var der ømhed og hævelse fra tandkødet omkring -6. Tandlæge A rensede tandkødet og anbefalede mellemrumsbørster og mundskyl.
Tre måneder efter henvendte patienten sig med en dårlig smag i munden omkring -6. Et røntgenbillede viste forandringer omkring rodspidsen. (Røntgenbillede 4). Der blev ordineret antibiotika. Tandlæge A noterede, efter at have snakket med specialtandlægen som udførte rodresektionen på -6, at den dårlige smag skyldtes et marginalt problem.
Ni måneder senere henvendte patienten sig med hævelse ved -6, og en ny tandlæge diagnosticerede ”kronisk rodspidsbetændelse med tandbyld”. (Røntgenbillede 5 og 6).
Patienten var meget ked af situationen, da der havde været problemer i flere år. Dagen efter fjernede den nye tandlæge operativt tanden -6 som følge af tiltagende smerter. Patienten var blevet informeret om endnu en rodresektion med usikker prognose som alternativ.
Patienten anker Regiontandlægenævnets afgørelse til Landstandlægenævnet. Landstandlægenævnet finder, at den behandling, som patienten klager over, ikke er udført af tandlæge A og stadfæster derfor Regionstandlægenævnets afgørelse om ikke at give patienten medhold i klagen over denne tandlæge. Efter nævnets opfattelse, tyder oplysningerne i sagen på, at behandlingen i stedet er udført af tandlæge B.
Det er dog Landstandlægenævnets opfattelse, at uanset hvem der har behandlet patienten, påhviler det kontraktlige ansvar for behandlingen klinikkens ejer, hvorfor nævnet finder, at tandlægeklinikkens indehavere skal indbetale honorarbeløbet til Regionstandlægenævnet mhp videre tilbagebetaling til patienten, idet at kronebehandlingen er mangelfuld og ikke honorarværdig.
Landstandlægenævnet har herved lagt vægt på, at det ses på røntgen i forbindelse med præperation til stiftopbygning og krone på -6, (Røntgenbillede 3) at den apikale patologiske proces har udviklet sig siden kontrolrøntgenoptagelsen (Røntgenbillede 2). Det er til enhver tid den behandlende tandlæge, der er ansvarlig for at stille de korrekte diagnoser, også i de tilfælde hvor kolleger tages med på råd.
Hvis vi kunne have gjort det anderledes, eller fået en ’second chance’:
Faglige kommentarer til sagen.
Lars Bjørndal, Tandlægeskolen i København.
Casper Kruse, Tandlægeskolen i Århus.
Diagnostisk billede før retrograd kirurgi
Kontrolbillede, da linguale væg knækker.
Det ses ret tydeligt, at der ikke er lagt retrograd rodfyldning i distolinguale kanal (SLOB reglen)! De periapikale læsioner er helt sikkert blevet mindre siden kirurgi, selvom det ville have været rart med post-OP billede fra kirurgen til sammenligning
Stift og kronebehandling. Der ses fortsat opklaringer, men da disse er mindre end før kirurgisk indgreb, så må der antages at være sket en (delvis) heling. Her kunne det have været rart med et post-OP billede fra specialtandlægen til sammenligning.
Røntgen hos tdl. A viser forandringer ved rodspidserne, men specialtandlægen mener, at tegnene på infektion er fra marginale parodontium. Ordination af AB. (skal det forstås sådan, at AB gives for de marginale gener?)  Hvad mener man med apikale forandringer, hvis man ikke gør yderligere. Det er vel faktisk allerede her, at man konstaterer, at der igen er endodontiske problemer. Behandling allerede her, ville måske have gjort bevarelse af tanden mulig.
Røntgenbillede 5 og 6.
Ny henvendelse til anden tandlæge, hvor der konstateres kronisk rodspidsbetændelse med tandbyld. Dagen efter fjernes tanden operativt. Der er blevet tilbudt ny retrograd med tvivlsom prognose som behandlingsalternativ. Bemærk i øvrigt, at der gennem forløbet ses fortsat heling ved distale rod.
Klageren får ikke medhold i sin evt. klage over endodontisk behandling, men derimod i, at krone og stift laves på et grundlag, hvor der er tegn på sygdomsaktivitet periapikalt.
Her er det værd at være opmærksom på, at de to røntgenbilleder 2 og 3, er taget fra så forskellig vinkel, at sygdomsudvikling vanskeligt kan afgøres med rimelighed.
Kronen ser ud til at have dårlig kanttilslutning distalt og foodimpaction kan have forværret pt´s opfattelse af symptomerne.
Rent endodontisk kan følgende påpeges:
Meget dubiøse aseptiske forhold – formodentlig ikke navendt endodontisk arbejdsfyldning under behandling – obs kritisk ved en så dyb distal defekt
Rodfyldningen fremstår med god længde, men meget sparsomt udrenset og derfor fyldt med en minimal mængde rodfyldningsmateriale.
Kritisk zone distalt – der meget nem kan give kontaminering hvis ikke optimal koronal løsning iværksættes så hurtig som mulig! endelig løsning
Der ikke er brugt kofferdam ved stiftudboring (det gøres nok aldrig, selvom det kan anbefales).
Specialtandlægen dækker ikke alle kanaler med sine retrograde rodfyldninger (Der ses dog heling).
Kvaliteten af den koronale restaurering i helingsperioden er tvivlsom, hvilket ikke ligefrem fremmer prognosen for den endodontiske behandling (coronal leakage).
Kirurgens arbejde vurderes ikke overhovedet.
Vinklingen på røntgenbillederne 2 og 3, er så forskellig, at jeg ikke mener man kan sige noget som helst om evt. sygdomsudvikling i perioden. (se fx billederne 5 og 6, hvor de to billeder er taget samme dag, men ikke viser det samme…!)
Jeg har meget svært ved at se de isatte stifter – særligt hvis de skulle være støbte?
Hvis vi kunne have gjort det anderledes, eller fået en ’second chance’:
Revision – i dag noget nemmere ved anvendelse af reciprokerende file (f.eks.)
Grundet den kritiske distale relation anbefales en hurtig endelig koronal løsning
Ingen behandlinger er 100% – derfor er det vigtigt at informere om, at der kan være risiko for at der til trods for revision, vil være et persisterende problem!
Lykkes ortograd revision ikke – skal der en ny strategi på banen!
Nu vil retrograd kirurgisk revision være indiceret!
Moralen er, at forsøge at tilgodese en optimering af hele tanden så hurtigt som mulig, og informere pt. om, at der kan være en risiko for, at man skal tilbage til tanden igen, men eftersom det ikke involverer en ny koronal oplukning, kan en protetisk koronal forsegling med opbygning for så vidt iværksættes så hurtigt som muligt!
Anonymiseret klagesag oktober 2015
Hvem er den erfarne specialist?
Klage over for kort rodfyldning -6
Klage over fortsatte smerter +7
Knækket rodfil med efterfølgende behov for kirurgisk rodbehandling.
Parietal perforation med efterfølgende tab af tand til følge.
Tidligere årsmøder og kurser
Besøg os på Facebook
Danish Endodontic Society - Full Member of European Society of Endodontology - Web setup by poppmedia