da da da de da da da fr da sv pl en da da nn sv da ja da da fr da en da da da da pt da en da en da da fi da da da da de sv en da sv fi da et als da da sv da et da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da et et et et da da da da da da da da da da da da da da da nl da da da nl da nn da da da et et et et et et da da da da da da da sv da da da da da et et da da da da da da da da da da da da et da da da da da da da da da da da da hbs_lat et et da da da da da da da da da da da da et da en et da sv da de fr de it da
Diskusprolaps i lænden | iSUNDHED.dk
Diskusprolaps er en almindelig gene i rygsøjlen, men mærkes ikke altid. Det er dog muligt at opleve smerter – milde som svære – fra nakke til haleben. Ordet diskusprolaps dækker over en skadet og betændt disk (der findes mellem hver ryghvirvel). Dette forårsager smerte, der kan fortsætte helt ned i benene. Diskusprolaps kan forekomme vilkårligt over hele rygsøjlen, men ses oftest i nakken og lænden. Behandling er dog sjældent nødvendigt, da det oftest heler af sig selv.
Opdateret: 2 maj, 2016 Publiceret: 28 oktober, 2013
Rygraden består af en masse ryghvirvler (24 + kors- og haleben), der alle adskilles fra hinanden af bruskskiver; de såkaldte diske. Ved en diskusprolaps brister denne støddæmpende disk, der derved vokser eller forskydes. Dette skaber et tryk på nerverne i rygsøjlen, hvilket er smertefuldt, til tider helt ned i benene.
Rammes man i den nedre del af ryggen, lændehvirvelsøjlen, føles dette oftest som en generende smerte helt ud i benene. Smerten intensiveres hvis man holder benene strakte og bøjer sig fremover. Diskusprolaps i lænden kan påvirke iskiasnerven, hvorved iskiassmerter opstår. Man kan i værste fald miste følelsen omkring endetarm og kønsorganer samt miste følelsen af at skulle på toilettet. Disse symptomer er dog alvorlige og indebærer ofte, at man skal opereres hurtigst muligt. Opleves disse symptomer, kontakt da straks læge.
Alvorlige symptomer – søg læge straks!
Er man ramt af en diskusprolaps i halshvirvelsøjlen og oplever ekstra tyngde i sine ben, skal man straks søge læge.
Er man ramt af diskusprolaps i lændehvirvelsøjlen og oplever, at følelsen i kønsorganerne og endetarmen er påvirket, er det et alvorligt tegn på, at der skal søges læge – sandsynligvis med operation til følge.
Det er vigtigt at få stillet den rette diagnose på at så tidligt et stadie af forløbet som muligt, da flere andre sygdomme kan give lignende symptomer. Lægen vil undersøge, hvor på rygsøjlen smerten er, og eventuelt om denne spreder sig til arme eller ben. Ved mistanke om diskusprolaps i lændehvirvelsøjlen vil følgende blive undersøgt:
Følelser i ben og underliv.
Endetarmsmusklen (hos mænd også prostata).
Fremkalde iskiassmerter ved at løfte benene i liggende tilstand.
Er der mistanke om at problemet sidder i halshvirvelsøjlen, vil tilsvarende undersøgelser blive gjort for armene.
Er smerten ikke forsvundet efter 4-6 uger, bør lægen henvise til scanning.
En diskusprolaps heler oftest af sig selv efter 1-3 måneder. Ønskes smertestillende medicin, findes disse samt antiinflammatoriske lægemidler receptfrit på apoteket. Dette kan med fordel kombineres med behandling af enten en kiropraktor, fysioterapeut eller anden fagperson. Oplever man stærke smerter, er det muligt at blive sendt til operation; de fleste oplever bedring eller helbredelse efter en operation.
Oplever man smerter, anbefales det at motionere som meget som mulig, selvom det kan synes ubehageligt.
Undgå at være sengeliggende – bevægelse heler.
Undgå at sidde for længe ad gangen.
Gå gerne ture og træn ryg- og benmuskler.
Forsøg at finde en smertefri stilling at hvile i.
Ved diskusprolaps i halshvirvelsøjlen: hold omkring nakken med hænderne for at lindre smerten i armene.
Søg læge hurtigst muligt hvis:
Et barn under 18 har meget ondt.
Hvis du ikke oplever følelsen af at skulle på toilettet – specielt hvis du ikke kan holde det inde.
Hvis du oplever følelsesløshed i kønsorganer eller endetarm.
Hvis du oplever en stikkende/følelsesløs/svag fornemmelse i benene.
Hvis du oplever problemer med balancen og/eller ikke kan kontrollere dine fødder.
Hvis du oplever akut smerte efter en ulykke.
Denne sygdom handler om:
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Smerter – hvilken type har du?
Oplevelsen af en smerte kan kun beskrives af den, som h...
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Rygsmerter kan være en inflammationssygdom, der er svær at opdage
Smerter i ryggen, ofte i lænden, og så kraftige smerter...
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Reumatoid artritis (RA) – symptomer og behandling af reumatisme
Reumatisme er fællesbetegnelsen for cirka 80 forskellig...
Seneste nyt Mest populære
5 juli, 2022 Mave og tarm
Dysfagi (synkebesvær) – hvorfor har man svært ved at synke?
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
2 marts, 2022 Hjerte og kar
Alt om forhøjet blodtryk – hypertension
29 april, 2022 grav
Alt om cystisk fibrose – årsag, symptomer og behandling
9 februar, 2022 Hud og hår
Koldsved (diaphoresis) Situationer med koldsved, årsager.
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Klemt finger. Skal det behandles?
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Vindueskiggersyndrom (claudicatio intermittens)/åreforkalkning i benene – årsag, symptomer og behandling
At føle smerte i benene ved simple bevægelser, for ekse...
5 april, 2022 Bevægelsesapparatet
Knogleskørhed (osteoporose) – find ud af, om du er i risikozonen
I Sverige er der hvert år cirka 70.000 knoglebrud efter...
2 marts, 2022 Bevægelsesapparatet
7 februar, 2022 Bevægelsesapparatet
Forstuvet fod, hjælp mod smerter, genoptræning
7 februar, 2022 Bevægelsesapparatet
Slidgigt og ledsmerter. Hjælp og medicinering
Ledsygdomme er ifølge WHO en af hovedårsagerne til funk...
28 august, 2017 Bevægelsesapparatet
Knogleskørhed – er du ramt af brud?
Hvis du har fået et brud, er det vigtigt at blive under...
29 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Gigt. Årsager, hvad kan jeg selv gøre.
Urinsyreniveauet øges i kroppen, hvis man: ...
27 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Iskias. Hvad er det?
Iskias giver smerter i ryggen, som så stråler ned i ben...
25 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Lændesmerter rammer hvert år mange mennesker. Det kan v...
25 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Hælspore (fascitis plantaris) Hvad er det og hvorfor opstår det?
En hælspore er en overbelastning af fodsålen, der giver...
19 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Dupuytrens sygdom (kontraktur) er en bindevævssygdom. Behandling
Dupuytrens sygdom (kontraktur) er en bindevævssygdom de...
18 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Rysten på hænder (essentiel tremor) Hvorfor ryster man? Hvad kan der gøres?
12 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Hofte- og knæledsoperationer ved slidgigt. Genoptræning.
12 april, 2016 Bevægelsesapparatet
Brækket hofte – hoftebrud. Hovedtyper, operation og rekonvalescens
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Benhindebetændelse (periostitis) Hvad er det og hvad kan man selv gøre?
Benhindebetændelse er, på trods af sit navn, ikke en be...
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Brækket ribben (ribbensbrud) Hvordan behandles det?
Ribbensbrud eller brækket ribben kan også beskrives som...
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Frossen skulder (kapsulit) Hvor lang tid tager det, og hvilken behandling gives?
En frossen skulder er når man får ondt i skulderen, og ...
13 marts, 2016 Bevægelsesapparatet
Hallux Valgus / skæv storetå. Hvad er det og skal det behandles?
Hallux valgus er den lægelige betegnelse for en skæv st...
For at gøre din oplevelse af vores side så god som muligt, bruger vi cookies. Ved at fortsætte med at bruge vores hjemmeside accepterer du, at der bruges cookies. Læs vores persondatapolitik
DOKTORN.com blev grundlagt i 1999 af Add Health Media AB med det formål at formidle viden og information om medicin, sundhed og velvære til sundhedsvæsenet og den brede offentlighed.