da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da da da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da pl fi en oc da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb tr da en en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Kolo­ni­se­rin­gen af Mel­le­ma­me­ri­ka — opda­gel­se – ero­bring – invasion?
Af Thorkil Smitt 26. maj 20181. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
For knap 500 år siden var den helt sto­re nyhed i Euro­pa, at et nyt kon­ti­nent var ble­vet fun­det. En helt ny og hidtil ukendt ver­den på den anden side af Atlan­ter­ha­vet. Det var en mindst lige­så ver­den­somvæl­ten­de begi­ven­hed som de før­ste rum­rej­ser i det 20. århund­re­de, og Chri­stop­her Colum­bus’ og andres ”opda­gel­ser” ændre­de grund­læg­gen­de men­ne­skers syn på ver­den, og før­te en ræk­ke reli­gi­øse, filo­so­fi­ske og viden­ska­be­li­ge dis­kus­sio­ner med sig.
Ikke siden 1500-tal­let har men­ne­ske­he­den ople­vet et til­sva­ren­de kul­tur­mø­de og de der­af føl­gen­de erken­del­ser og kon­se­kven­ser som det, der den­gang fandt sted mel­lem indi­a­ne­re og euro­pæ­e­re. Men hvad ske­te der egent­lig da euro­pæ­er­ne mød­te de indi­an­ske kul­tu­rer? Og hvil­ken betyd­ning har det­te for nuti­di­ge og frem­ti­di­ge for­hold? Det hand­ler den­ne bog om. Bogen ret­ter sig frem for alt til histo­ri­e­fa­get på ung­doms­ud­dan­nel­ser­ne, hvor kul­tur­mø­der står cen­tralt i fagets lære­plan fra 2017 og mindst ét for­løb skal tage udgangs­punkt i sam­fund og kul­tu­rer uden for Euro­pa og USA.
Jes­per Niel­sen er ph.d. og lek­tor i indi­an­ske sprog og kul­tu­rer ved Køben­havns Uni­ver­si­tet.
Jes­per Niel­sen (JN) vil skri­ve histo­ri­en om den span­ske opda­gel­se af Ame­ri­ka og navn­lig ero­brin­gen af Mexi­co på en anden måde. JN er træt af den euro­pæ­i­ske etno­cen­tri­ske for­tæl­ling om de span­ske conquista­do­rer, der med gan­ske få sol­da­ter ind­t­og azte­ker­nes impe­ri­um i Mexi­co og inka­er­nes impe­ri­um i Andes­b­jer­ge­ne. JN vil ger­ne se ”Opda­gel­sen” med indi­a­ner­nes øjne og væl­ger der­for ikke at for­tæl­le den klas­si­ske histo­rie, som man kan læse man­ge andre ste­der. For­fat­te­ren har ladet Ib Micha­el skri­ve et for­ord, hvor den ikke får for lidt. Ib Micha­el svin­ger sig fx op til på side 6 at tale om det stør­ste fol­ked­rab, der har fun­det sted på planeten.
I det ind­le­den­de kapi­tel er der et bil­le­de af en demon­stra­tion, hvor mexi­can­ske stu­den­ter i USA demon­stre­rer den 12. okto­ber. Man­ge ste­der i Lat­i­na­me­ri­ka fejres ”Dia de Colon”, den 12. okto­ber, på den dato i 1492, hvor Colom­bus gik i land på en cari­bi­sk ø. De stu­de­ren­de chi­ca­nos (mexi­can­ske ind­van­dre­de i USA) bærer et ban­ner hvor­på, der står: ”Colom­bus didn’t discover Ame­ri­ka – He inva­ded it!” – og det er også JN’s opfat­tel­se. Den 12. okto­ber er i øvrigt Spa­ni­ens Nationaldag!
JN viser eksemp­ler på, hvor­dan opfat­tel­sen af indi­a­ner­ne har været påvir­ket af teo­ri­er om for­skel­li­ge racers lig­heds­træk og fol­kesjæl. Han præ­sen­te­rer en ræk­ke eksemp­ler fra 1500–2000 side 11–12, som han stil­ler op over­for den post­ko­lo­ni­a­le og sen­mo­der­ne Jared Dia­mond. Her­ef­ter føl­ger en glim­ren­de ind­fø­ring i de mexi­can­ske civilisationer.
Kapi­tel 3 hand­ler om det span­ske kolo­ni­im­pe­ri­um, og her sæt­tes der på side 29 spørgs­mål ved, hvor­vidt det er rig­tigt, at udvik­lin­gen fra 1500–1900, hvor Euro­pa kom til at domi­ne­re glo­balt, nu også fore­gik ale­ne på euro­pæ­i­ske præ­mis­ser. JN gør noget ud af at for­kla­re, at de før­ste conquista­do­rer var præ­get af at have været en del af den såkald­te reconquis­ta (genero­bring) af det mus­lim­ske Spa­ni­en for kri­sten­dom­men. Den­ne reconquis­ta blev afslut­tet med ind­ta­gel­sen af Gra­na­da i janu­ar 1492, hvor efter Colom­bus tog afsted. JN skri­ver på side 33 i for­læn­gel­se af den tone­an­gi­ven­de dis­kurs?, at den rela­ti­ve fre­de­li­ge samek­si­stens, der hav­de været før genero­brin­gen, blev erstat­tet af reli­gi­øs into­le­ran­ce, og at Spa­ni­ens Skyts­hel­gen San­ti­a­go, der var kendt som Mata­mor­os – Mau­er­dræ­be­ren i Lat­i­na­me­ri­ka blev til Mata­in­dios – Indianerdræber.
I Kapi­tel 4 gen­nem­går JN sel­ve ero­brin­gen, som vare­de meget læn­ge­re, end vi nor­malt for­tæl­ler. Den sid­ste uaf­hæn­gi­ge May­a­stat blev fx først ind­ta­get i 1697! Det er spæn­den­de at læse histo­ri­en om Malin­che, den kvin­de­li­ge sla­ve, som Cortés fik i gave af en af de stam­mer, som han alli­e­re­de sig med i kam­pen om Mexi­co. Hun kun­ne tale aztekisk og maya, og hun kun­ne tale med en spansk præst, der hav­de været man­ge år i fan­gen­skab hos may­a­er, og som Cortés hav­de befriet.
Kapi­tel 5 hand­ler om, hvor­for Spa­ni­er­ne sej­re­de. JN for­kla­rer, at det ud over, at spa­ni­er­ne hav­de langt bed­re våben også hand­le­de om, at spa­ni­er­ne hav­de en langt mere kon­tant opfat­tel­se af krig. Men JN gør også en del ud af det i dag udbred­te syns­punkt, at det var de smit­som­me syg­dom­me, som euro­pæ­er­ne før­te med sig, der resul­te­re­de i en vold­som befolk­nings­ned­gang. JN skri­ver på side 47 ”… mon ikke man­ge (indi­a­ne­re) har tol­ket syg­dom­men som spa­ni­er­nes ond­s­in­de­de værk?”, og han argu­men­te­rer omvendt med en aztekisk kil­de, der hand­ler om, at de — azte­ker­ne — hav­de for­søgt at plan­te en syg­dom hos spanierne?
I Kapi­tel 6 hører vi om reli­gions­mø­det. I kølvan­det på conquista­do­rer­ne kom mis­sio­næ­rer i skik­kel­se af Fran­ciska­ner­mun­ke og præ­ster. Sam­ti­digt med at kir­ken før­ste an i at smadre den oprin­de­li­ge reli­gion, skrev mun­ke­ne vig­ti­ge vær­ker om azte­ker­nes myto­lo­gi, ritu­a­ler og histo­rie. Kir­ken spil­le­de i nogen grad rol­len som indi­a­ner­nes beskyt­ter, men hav­de ingen tole­ran­ce med indi­a­ne­re, der var kon­ver­te­ret, men som faldt til­ba­ge til azte­ker­nes reli­gion. Den oprin­de­li­ge reli­gion blev kun meget lang­somt udryd­det til trods for et enorm kir­ke­byg­ge­ri, og da der fak­tisk ikke kun er for­skel­le, men også man­ge lig­he­der, mel­lem kri­sten­dom­men og den azteki­ske tro udvik­le­des en ander­le­des katolsk tro og navn­lig praksis.
Kapi­tel 7 om Kolo­ni­ti­den hand­ler om det mul­tiet­ni­ske Mexi­co, der udvik­le­de sig efter at Spa­ni­en hav­de etab­le­ret en han­dels­ru­te fra Aca­pulco til Manil­la på Filip­pi­ner­ne, hvor­ef­ter der også kom asi­a­ter til lan­det. Det betød, at den mexi­can­ske befolk­ning blev en blan­dings­be­folk­ning, hvor mestit­ser­ne (spansk far og indi­ansk mor) blev den stør­ste og toneangivende.
Kapi­tel 8 beskæf­ti­ger sig med ”Arven og kam­pen for en indi­ansk iden­ti­tet i dag”. JN for­kla­rer på side 69, hvor­dan mestit­ser­ne i Mexi­co sid­der på den kol­lek­ti­ve erin­dring, og hvor­dan dis­se betrag­ter og beskri­ver indi­a­ner­ne ned­la­den­de og raci­stisk. JN mener, at der er tale om en arv fra conquista­do­rer­ne og fra kolo­ni­ti­dens retorik.
Det irri­te­rer JN, at indi­a­ner­ne næsten altid skil­dres som noget meget ekso­tisk — bar­ba­rer eller rumvæ­se­ner — i popu­lær­vi­den­ska­be­li­ge frem­stil­lin­ger. Som nye­re eksem­pel på det­te frem­hæ­ver han Mel Gib­sons ”Apo­ca­lyp­to”, hvor may­aku­l­tu­ren isce­ne­sæt­tes som en kul­tur besat af blod og men­ne­skeof­rin­ger. JN refe­rer også til fan­ta­sten Erich von Däne­kens for­kla­rin­ger om, at indi­a­ner­nes sto­re byg­nings­vær­ker og kul­tu­rel­le frem­brin­gel­ser måt­te være ble­vet flø­jet ind fra det ydre rum.
JN slut­ter rela­tivt opti­mi­stisk med at mene, at der blandt man­ge mexi­can­ske ind­van­dre­re i USA er en inter­es­se for den oprin­de­li­ge indi­an­ske for­tid. JN er også glad for, at UNESCO har opta­get man­ge indi­an­ske tra­di­tio­ner og ritu­a­ler på sin kul­tu­rarvs liste.
Så, hvis man vil læse om den span­ske ero­bring af Mexi­co, for­søgt set fra ”den anden side” er JN’s frem­stil­ling guf, og som om det ikke var nok, er for­fat­te­rens kil­de­af­snit den rene guld­gru­be for den lærer/klasse, der har lyst til at gå i dyb­den med det­te kul­tur­mø­de. Desvær­re er der ikke en over­sigt over de 25 kil­der, og det er ærger­ligt, så der­for er man nødt til at læse dem alle igen­nem for at dan­ne sig et over­blik over, hvil­ke man i givet fald vil­le væl­ge, hvis ikke — og hvem har tid til det? Man skul­le og bur­de læse dem alle sammen.
Langt de fle­ste af de 25 kil­der er aldrig udgi­vet på dansk før, og det sto­re fler­tal af kil­der­ne er indi­an­ske. Man­ge er skre­vet af omvend­te indi­a­ne­re på spansk, men andre er også skre­vet på aztekisk fra 1550’erne. De giver et ene­stå­en­de ind­blik i, hvor­dan indi­a­ner­ne læn­ge spil­le­de en rol­le i kolo­ni­sam­fun­det, og hvor­dan de sene­re end nor­malt beskre­vet, og måske først efter uaf­hæn­gig­he­den fra Spa­ni­en i 1810, blev kørt helt ud på et mar­gi­na­li­se­ret sidespor i eget land. Der er også nog­le span­ske kil­der, og her er Kil­de 4 ”om de span­ske krav til indi­a­ner­ne” af Juan López De Pala­cios Rubios (1513) ikke set før på dansk. Det sam­me gæl­der Kil­de 7 ”om azteki­ske trold­mænd” af Die­go Duran (1581) og Kil­de 18 ”om hvad indi­a­ner­ne skal, og hvad de for­by­des at gøre” af Tho­mas López (1552). Det er bare flot!
JN har for­sy­net samt­li­ge kil­de med fyl­di­ge vig­net­ter, der for­kla­rer kon­tek­sten. Det er i høj grad også nød­ven­digt for at have en jor­disk chan­ce for at kun­ne gen­nem­gå og tale med vore ele­ver om dem. Sam­ti­dig har JN for­sy­net ikke ale­ne frem­stil­lin­gen, men også kiler­ne, med en lang ræk­ke spørgs­mål, som kan bru­ges i arbej­det med bogen.
Bogen har en ord­li­ste side 120–124 og slut­ter med værk­tøjskas­sen til kil­de­kri­tik fra ”Fra For­tid til Histo­rie” fra Colom­bus 2017.
På alle måder en anbe­fa­lel­ses­vær­dig bog til den, der vil bru­ge det­te emne til at bely­se den euro­pæ­i­ske eks­pan­sion og kul­tur­mø­det i Ame­ri­ka, selv om for­fat­te­rens glæ­de ved de indi­an­ske kul­tu­rer af og til løber af med ham og får ham til at frem­stå lidt enø­jet i sin moddiskurs.
This aut­hor does not have any more posts.
Arkiveret i kassen med Undervisningsmateriale
Dan­marks krigs­del­ta­gel­se til debat
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer