da da da da en sv de da da da da da de en da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la fr da de da cs da da da da en nl da da da da da en da nb da da da da da da da da da en da da da da en da de da
Grevinge stenens bronzealder helleristninger kan eventuel tolkes som en gruppe boliger i nærheden af en havn. Måske har boligerne taget form som igloer(jordhuler) hvor nogen var med dobbeltrum og lang forbindelsesgang imellem.
Nykøbings middelalderlige byplan er bestemt af købstadens daværende beliggenhed yderst på en halvø mellem Kattegat og Isefjorden. Fra dens øst-vest vendte gade med tilhørende torv udgik stræder, dels mod kirken der løftede sig højt over havet bag bebyggelsen, dels mod stranden med stedets havneplads og skibstrafik.
Vejforbindelsen til de øvrige Odsherred var i bebyggelsens syd- og vestlige del. Byen var i øvrigt omgivet af marker.
Den første viste byplan er fra Resens Danske Atlas i 1600-tallet. Anden byplan er fra vejkortet Vindkilde - Nykøbing 1802. Betegnelsen "Kattegat" forneden er en fejl fra den gang. Det er Isefjorden!
Siden ændredes geografien ved tilsanding af farvandet mod øst, og i 1840 byggedes en egentlig havn ved den sydvendte fjordkyst. I 1899 førtes jernbanen til byen, samtidig med at bebyggelsen voksede og nye veje opstod.
Sindssygehospitalet (i dag Annebergparken) ved Nykøbing Sjælland var det første og mest ambitiøse haveby-projekt i Danmark, igangsat i stor skala i 1913, hvor bygninger og landskabspark blev smeltet sammen i en selvstændig by.
Bebyggelsen kom til at bestå af en egentlig bykerne med fælles institutioner og anlæg, omgivet af bygninger og villaer for beboelse, som lå spredt i parklandskabet, forbundet ved små veje, så det alt i alt dannede en grøn by.
Forlægget var de engelske haveby-teorier om den ideale by, udviklet af Ebenezer Howard i 1902. I Danmark udskrevet Selskabet for Sundhedspleje i 1911 en konkurrence om et "skitseret forslag til en dansk haveby", og for arkitekten Kristoffer Varming var det nærligggende at gribe tidens ideer ved udformningen af det nye sindssygehospital. Han allierede sig med arkitekt-vennen Einar Andersen og landskabsarkitekten I P Andersen, der bistod ved anlæg og byggeri af den nye by.
Husenes harmoniske og både ensartede og varierede udseende gjorde anlægget til en smuk helhed, komplet med større og mindre boligbygninger, med administration, kirke og kapel, værksteder, spisehus, forsamlingshus, brandstation.
Idealbyen ved Isefjorden lå i omgivelser, hvor fjordlandskabet og den tilstødende skov fremhævede den åbne bebyggelse. Det er formentlig en af de fineste og mest gennemtænkte byer fra 1900-tallet i Danmark.
Fugleperspektivet(postkortet) af Sindsygehospitalet er tegnet af arkitekt Kristoffer Varming i 1915.
Kortudsnit fra vejkortet Vindkilde - Nykøbing 1802. Nord er til højre i kortet.
Den efterfølgende kort er en grafiske aftegning af den oprindelig kort hvor nord er nu for oven og terræn stregerne er renset bort. Omkring gårdene har man haft sin beskyttede køkkenhave enklave, med en tilkyntede gris eller to samt to håndfulde høns.
Billede af en typiske stengærde omkring en gård som det har set ud i slutning af 1700 tallet. Denne fin eksemple er fra en gård ved Sidinge.
Denne fine eksempel på et flettede pilehegn er fotograferet i nærheden af byen Riis.
Ved at zoom in på pdf filen kan man se at man har brugt en sten gær og pilehegn i fin harmoni med hinanden for at omkranse boligen/gården.
FERIEBYEN VED KLINT (Martinus-Centret)
Landets første ferieby opstod i 1935 omkring en fælled ud mod stranden med 3 x 7 små sommerhuse samt foredragssal og andre faciliteter. Formålet var dengang som nu, at man under et ophold her kunne kombinere ferie med foredrag om åndsvidenskab.
De følgende årtier udbyggedes feriebyen med adskillige træ-sommerhuse i røde farver, med paptage og hvide vindskeder og vinduer, samlet i en åben bevoksning med fyrretræer og vilde roser,
Trods husenes indbyrdes forskellighed danner bebyggelsen fremdeles en harmonisk helhed og fremstår med fine og bevaringsværdige eksempler på enkle og beskedne sommerhuse fra 1935-53, som nu ellers er ved at forsvinde fra sommerhusområderne.
Økosamfundet Fri & Fro
Fri og Fro blev i 2004 etableret som selvbygger-by i udkanten af landsbyen Egebjerg. Navnet signalerede at nybyggerne holdt sig fri af traditionelle byggeformer og ville skabe en fro og livsglad bebyggelse af huse med hver sit individuelle præg og et anderledes og økologisk eller naturbaseret materialevalg med bl a jord og halm...
Husenes udtrykker en primitiv naivisme i det arkitektoniske formsprog og ligger som en klynge i landskabet, uden egentlig plan, forbundet af en fælles vej der fører forbi dem og ender ved indkørslen til stedet. Den eksperimenterende form har mindelser om den tilsvarende bebyggelse ved Torup nær Hundested.
Retur til indhold | Retur til hovedmenu