da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da la da en en da da da da da war da da da da da en da da da da da da da da da da nb sv da da da sv en nb en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Myte og vir­ke­lig­hed i Færø­er­nes moder­ne historie
Af Johnny F. Lindholm 25. november 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Færø­er­ne. En moder­ne nation fødes
Histo­ri­en om en dra­ma­tisk tid, da Færø­er­ne duk­ke­de frem af århund­re­ders iso­la­tion og på få år blev for­vand­let til en moder­ne nation. I mid­ten af udvik­lin­gen stod den dan­ske amt­mand Carl Emil Dah­lerup, der kom til øer­ne i 1849 direk­te fra Den Grund­lov­gi­ven­de Rigs­for­sam­ling. Han mød­te et lud­fat­tigt og tyndt­be­fol­ket sam­fund, der var afskå­ret fra omver­de­nen og udvik­lin­gen, og som var stort set ukendt i Danmark
I Char­lot­te Lang­kil­des nye bog om Færø­er­ne får vi, som under­tit­len siger, for­tæl­lin­gen om fremvæk­sten af en moder­ne nation, dvs. en nation, som vi for­står det i dag, og alt­så ikke hele fol­kets histo­rie. Den­ne for­tæl­ling er inter­es­sant af fle­re grun­de. På den ene side er 1850’erne i færøsk histo­rie, som for­fat­te­ren selv gør opmærk­som på, noget ensi­digt beskre­vet i de færø­ske histo­ri­ebø­ger. Det­te blev hun sær­lig opmærk­som på under arbej­det med kil­der­ne, der fore­kom hen­de under­ti­den at for­tæl­le en anden histo­rie end den, hun mød­te i den histo­ri­o­gra­fi­ske l itte­ra­tur. Det­te er jo i sig selv inter­es­sant, kke mindst som et eksem­pel på en mere uni­ver­sel bevæ­gel­se i histo­ri­en, som man kan møde overalt (der­for skal vi til sta­dig­hed beskæf­ti­ge os med histo­ri­en). På den anden side må Færø­er­nes histo­rie, der vel kan siges at være noget under­be­lyst i dansk sam­men­hæng, være af inter­es­se i sig selv, ikke mindst da Færø­er­ne jo sta­dig som Grøn­land (og mod­sat Island) er en del af rigs­fæl­leska­bet, men også for­di peri­o­den er af så stor betyd­ning for sene­re dansk histo­rie i det hele taget.
For­fat­te­ren uddy­ber det før­ste vide­re ved at under­stre­ge, at den­ne for­tæl­ling om Færø­er­nes vej ind i moder­ne tid inde­hol­der man­ge af ‘de ele­men­ter, som sta­dig er gen­stand for kon­flik­ter i ver­dens brænd­punk­ter, hvor gam­mel og ny tid stø­der sam­men og hvor præ­ster og refor­ma­to­rer er låst i et ind­byr­des opgør om mag­ten’. Vide­re hand­ler bogen om:
opgø­ret med kolo­ni­a­lis­men og Dan­marks for­hold til de såkald­te udlan­de, poli­tik i den revo­lu­tio­næ­re tid omkring 1850, magt­ful­de gejst­li­ge, de lang­va­ri­ge føl­ger af fake news , betyd­nin­gen af visio­næ­re poli­ti­ke­re og amt­man­dens rol­le i brændpunktet […].
Udgangs­punk­tet for Lang­kil­des eget arbej­de med den­ne tid var amt­man­den Carl Emil Dah­lerup, der var amt­mand på øer­ne fra 1849 til 1861. Han var fader t il Oluf­fa Brandt, hen­des olde­mo­der. Man kun­ne der­for være ban­ge for, at Lang­kil­de skul­le være for­u­dind­ta­get, men det er der, når man kom­mer til læs­nin­gen, ikke noget der tyder på. Des­u­den er bogen også meget mere end histo­ri­en om ‘amt­man­den på Færø­er­ne’; det er meget bre­de­re Færø­er­nes histo­rie i 1850’erne, der fortælles.
Grund­la­get for bogen er de sags­ak­ter, der i dag beror hos Rigs­ar­ki­vet. Mate­ri­a­le har også været at fin­de i arki­ver­ne i Thors­havn. Der­til har tidens avi­ser (færø­ske og dan­ske) samt Rigs­dags tiden­de udgjort et vig­tigt sup­ple­ment helt for­u­den de almin­de­li­ge histo­ri­ske frem­stil­lin­ger. For­fat­te­ren har haft mulig­hed for at være hele det sto­re mate­ri­a­le igen­nem, hvil­ket også gør frem­stil­lin­gen inter­es­sant i histo­ri­o­gra­fisk per­spek­tiv. Det­te er et afgjort plus ved værket.
For­u­den for­or­det består bogen af 28 kapit­ler, hvoraf det før­ste giver en kort, oplagt og velskre­vet ind­fø­ring i Færø­er­nes tid­lig­ste histo­rie fra kolo­ni­se­rin­gen for over 1000 år siden og frem til at histo­ri­en tager sin begyn­del­se. I det­te kapi­tel sæt­tes såle­des for­skel­li­ge for­ma­li­te­ter på plads i for­bin­del­se med den sam­funds­mæs­si­ge struk­tur på Færø­er­ne, f.eks. om amt­man­dens rol­le, monopol­han­del m.v.
I de føl­gen­de kapit­ler føres vi fra sta­tion til sta­tion ad den færø ske histo­ri­es jer­n­ba­ne, f.eks. ‘Den nye amt­mand’, ‘Den før­ste lag­tings­sam­ling i 1852’, ‘Færø­er­ne på finans­lo­ven’, ‘Fra amts­råd til lov­gi­ven­de for­sam­ling’. I det sid­ste kapi­tel, ‘Sådan gik det siden’ gives på 15 sider et udblik over Færø­er­nes histo­rie siden­hen, især efter Den anden ver­denskrig. Såle­des rum­mer bogen for så vidt en fuld­stæn­dig Færø histo­rie, omend et klart hoved­fo­kus lig­ger på den nævn­te peri­o­de. Bogen run­des af med en kil­de­for­teg­nel­se og et personregister.
Det er ikke ste­det her at give en grun­di­ge­re gen­nem­gang af bogens ind­hold; man vil­le da være nødt til at gen­for­tæl­le hele bogen. Blot skal frem­hæ­ves et eksem­pel, kapi­tel 19 ‘Grin­de­loven revi­de­res’. Det­te er et inter­es­sant kapi­tel i et moder­ne per­spek­tiv, hvor grin­de­fangst fle­re gan­ge har været på den inter­na­tio­na­le poli­ti­ske dags­or­den. Det er gan­ske vist ikke moder­ne poli­tik, der er for­fat­te­rens ærin­de, men kapit­let kan dog give et histo­risk per­spek­tiv, som måske kan være med til at uddy­be den histo­ri­ske for­stå­el­se for, hvad der i bund og grund er tale om.
Emnet for det nævn­te kapi­tel er som sagt den færø­ske grin­de­fangst. Den­ne var af enorm betyd­ning for færin­ger­ne (samt af enormt omfang i 1850’erne); grin­de­fang­sten hav­de ofte ‘udgjort for­skel­len mel­lem til­stræk­ke­li­ge for­sy­nin­ger og hunger­s­nød’. Der­for var det­te områ­de også under­lagt minu­tiø­se love og reg­ler, så at man så at sige på gram­met vid­ste, hvor­le­des kød og tran skul­le for­de­les mel­lem indbyggerne.
Der var imid­ler­tid vis­se uhen­sigts­mæs­sig­he­der i de reg­ler, man et par årti­er i for­vej­en hav­de ved­ta­get, og nu blev der frem­sat ønske om, at reg­ler­ne skul­le ajour­fø­res. Der­med får Lang­kil­de mulig­hed for at skil­dre, hvor­le­des amt­man­den først frem­sæt­ter for­slag, der­næst møder mod­stand i lag­tin­get, for siden at for­hand­le sig frem til nogen­lun­de enig­hed. Det er et inter­es­sant ind­blik i for­ret­nings­gan­gen, og man iagt­ta­ger, hvor­le­des poli­tik er en bevæ­gel­se frem og til­ba­ge og frem igen.
Kapit­let giver end­vi­de­re mulig­hed for en frem­hæv­ning af tidens hår­de tone; avi­ser­ne (i Dan­mark) brag­te des­u­den de skar­pe ind­læg ano­nymt. ‘Trol­de’ i medi­er­ne er såvist ikke nogen ny ide (omend de mulig­vis er mere udbred­te). På sam­me måde viser Lang­kil­de med skil­drin­gen af Niels Wint­her og hans Færin­ge­ti­den­de os også, hvor­le­des fake news slet ikke er nog et nyt fæno­men hel­ler. For­skel­len mel­lem den­gang og i dag er, at menig­mand den­gang ikke hav­de andre mulig­he­der for at opsø­ge oplys­nin­ger, end gen­nem Færin­ge­ti­den­de Lang­kil­de stud­ser end­vi­de­re over, at der i dag står stor respekt om Wint­her, og han er i moder­ne tid ble­vet hyl­det med en buste ved ind­gan­gen til Lag­tin­get. Det­te dan­ner noget af en mod­sæt­ning til den aggres­si­ve linje, han anlag­de i Fol­ke­tin­get i Dan­mark, de øde­læg­gen­de ræn­ker, han spandt og ‘idio­syn­kra­si­en over for embeds­mæn­de­ne’ (s. 380). Det end­te da også med, at han blev dømt for bag­va­skel­se og fik en bøde på 600 rigs­da­ler, som han kun med nød og næp­pe og ven­ners hjælp kun­ne beta­le. Han end­te med at rej­se fra øer­ne til Hjør­ring, hvor han slog sig ned som hjælpeprokurator.
En bog, der er værd at læse!
Bogen er holdt som en for­tæl­ling, der i høj grad for­drer en kro­no­lo­gisk fremadskri­den­de læs­ning. Noter er der­for også holdt på et abso­lut mini­mum. Til den mod­sat­te side er bogen gav­mildt illu­stre­ret med for­skel­li­ge sam­ti­di­ge bil­le­der, for­trins­vis af de impli­ce­re­de per­so­ner og mesten­dels fra Færø­er­ne.
Illu­stra­tio­ner­ne er med til at give den i for­vej­en leven­de skil­dring mere liv; de man­ge foto­gra­fi­er er som vin­du­er ind til den ellers lidt fjer­ne for­tid.
Såle­des dan­ner bogen en hel­hed, og for så vidt er for­men hel­dig, som alle dele­ne så at sige arbej­der hen imod sam­me mål. Omvendt må det siges man helst skal læse det hele for at få over­blik. Man kun­ne for at råde bod på det­te have ønsket et kon­klu­de­ren­de afsnit og evt. en tids­linje. Det­te hav­de til­li ge let­tet brug af bogen som refe­ren­ce­værk i for­bin­del­se med arbej­de inden for beslæg­tet histo­ri­ske emner. Også vær­kets omfang kun­ne have haft godt af, at man hav­de lænet sig mere op ad refe­ren­ce­lit­te­ra­tu­ren.
Selv­om vær­ket er ble­vet gan­ske omfangs­rigt alle­re­de, så kun­ne man godt her og der have ønsket sig uddy­ben­de oplys­nin­ger, f.eks. i form af slut­no­ter. Et eksem­pel kun­ne være fra det oven­nævn­te afsnit om den færø­ske grin­de­fangst. I ind­led­nin­gen til pro­ces­sen om grin­de­lovens revi­sion, næv­nes det, at en ud valgs­be­tænk­ning inde­holdt kri­tik af embeds­mæn­de­ne: ‘Men kri­tik­ken holdt dog ikke vand, som det frem­gik af et brev fra Pløy­en [den tid­li­ge­re amt­mand], som blev frem­lagt i lag­tings­sa­len’ (s. 372). Her læg­ger frem­stil­lin­gen næsten op til en uddy­ben­de note om, hvad kri­tik­ken mere kon­kret gik på og hvor­dan den kun­ne til­ba­ge­vi­ses. Men også mere gene­relt kun­ne man godt have ønsket fle­re kon­kre­te hen­vis­nin­ger til de benyt­te­de kilder.
Den­ne man­gel er dog ingen­lun­de noget, der demi­nu­e­rer bogens stær­ke posi­tion som histo­risk grun­dig for­tæl­ling. Lang­kil­de har kil­de­grund­la­get i orden, og man for­nem­mer, at hun bevæ­ger sig nemt og ube­svæ­ret i tiden, blandt per­so­ner og sags­ak­ter. Hvis man orker at give sig i kast med den 500 sider lan­ge færøsa­ga, så er den bestemt det værd! Og 500 sider er da hel­ler ikke mere end hvad man må igen­nem i man­ge moder­ne roma­ner og så bli­ver man i det­te til­fæl­de end­da klo­ge­re på vores historie!
Pro­jek­tan­sat ved Men­nin­gar­legt og félags­legt hlut­verk íslens­kra kvæða- og sál­ma­han­dri­ta efter siðskip­ti ved Mar­grét Eggertsdóttir.
Arbej­der på Ph.D.-afhandling om Gun­n­laugs saga ormstungus tekst­kri­tik og de filo­lo­gi­ske for­ud­sæt­nin­ger for tekstkritikken.
Åver male­de runer­ne: ny lil­le, vel­lyk­ket bog om runer­nes kulturhistorie
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Noter #223: Gen­for­e­nin­gen, 2.udgave
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer