da da de fr de da eo sv da da id eo sv da da de da fr da de da da da da da da da da da da da da en ca da it da da sv da da da da da da da da da zh da da da da da da da da da da da da da nb nb da nb nb da nb nb da nb nb sv nb nb da da da da da da en da da en it da da nb da da da da en da da da da da en da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da sv da da da en da da en da da nl da da da da fr nl da nb ca eu sv da en da eo sv da da da en en en
Interesse for mad gør børn og unge til madkyndige mennesker og kompetente forbrugere, der tager kritisk stilling til den mad, de spiser.
Madkulturen arbejder for at give alle børn og unge uanset baggrund interesse for mad og mod på madlavning.
Det gør vi, fordi vi tror på, at evnen til selv at lave mad er fundamentet for at kunne træffe kvalificerede beslutninger om den mad, vi spiser, både i forhold til sundhed og bæredygtighed.
Desværre laver danskerne mindre og mindre mad selv, og den mad, der bliver lavet i de danske køkkener, skal helst ikke tage mere end 15 minutter at tilberede. Fortsætter den udvikling, står vi over for et kæmpe kompetencetab i befolkningen.
Det går især ud over de mange børn og unge, som går glip af den grundlæggende maddannelse, som forældre giver videre til deres børn gennem daglig madlavning.
Et styrket madkundskabsfag i skolen
I skolen arbejder vi for at styrke madkundskabsfaget og elevernes maddannelse. Skolen har nemlig en afgørende rolle for børnenes madkompetencer. Vi udvikler undervisningsmateriale til madkundskab og tværfaglige forløb og udbyder kurser til de lærere, der underviser i madkundskab.
I foreningslivet arbejder vi for at gøre bespisning til en involverende madaktivitet. Der serveres og spises mad i rigtig mange sammenhænge, men ofte er det noget, som nogle få frivillige tager sig af, så fodboldspillerne og spejderne kan dyrke den interesse, de har til fælles. Vi udbyder derfor kurser til frivillige voksne og klæder dem på til at involvere børn og unge i madlavningen.
Maddannelse og livsduelighed blandt unge
Fra unge går ud af folkeskolen, til de flytter hjemmefra, har de typisk ingen madrelateret undervisning. Første berøring med nogen form for vejledning er sundhedsplejerskens besøg i forbindelse med førstefødte barn. Vi insisterer derfor på at udvikle indsatser, som styrker de unges maddannelse og dermed livsduelighed.
efterskoleelever har været involveret i Efterskolernes Køkkentjans.
unge har deltaget i FoodJam på Roskilde-Festival.
Min far hader kål og har altid sagt, at jeg sikkert ikke kunne lide det. Men det passer ikke, fordi nu synes jeg, at det smager godt.​
Madkulturens tilgang til børn og unge
Eksperimenterende læring: Vi giver børn og unge madlavningsteknikker, der gør dem i stand til at eksperimentere frem for bare at følge opskrift. ​
Involverende aktiviteter: Vi lærer børn og unge om mad ved at involvere dem og give dem medbestemmelse.
Ung til ung-metoden: Vi klæder unge på til at undervise andre unge.
Tværfaglig undervisning: Vi laver tværfaglige undervisningsforløb, som kombinerer madkundskab med alt fra biologi til samfundsfag.
Succesoplevelser med mad: Vi giver børn og unge succesoplevelser med mad, så de får selvtillid i køkkenet.
Madkulturen har i samarbejde med forskellige partnere gennem årene udviklet en lang række undervisningsmaterialer som led i skræddersyede undervisningsforløb. Se eksempler ↓
Viden om børn og unge
Flere børn i køkkenet
De seneste år er der sket en stigning i, hvor mange børn der er med forældrene i køkkenet. Det er positivt, fordi danskernes engagement i madlavning ellers generelt er nedadgående.
I 2018 var børn med til at lave 12% af samtlige hjemmelavede aftensmåltider i danske børnefamilier. Det er en stigning på 4% i forhold til 2015.
Børn er oftere med i køkkenet, når far laver mad. Det afspejler de forskellige tilgange til madlavning, som mænd og kvinder har. Når mænd går i køkkenet, må madlavningen gerne tage lidt længere tid og er snarere båret af interesse end af pligt, som det er, når kvinder laver mad.
Under coronanedlukningen i foråret 2020 var endnu flere børn med i køkkenet. Således lavede hver tredje børnefamilie oftere mad med deres børn end ellers.
Unges mad- og måltidsvaner under pres
Mens flere børn er med mor og far i køkkenet, halter det med de unges mad- og måltidsvaner.
Det er således blandt de unge 18-25-årige, at det største skred i den hjemmelavede mad har fundet sted. Hvor næsten hvert andet aftensmåltid i 2015 var hjemmelavet, var det i 2018 kun hvert tredje.
De 18-25-årige er suverænt den gruppe, der laver mindst hjemmelavet mad, ligesom det også er dem, der bruger kortest tid på madlavning.
Derfor er det måske ikke så overraskende, at unges måltidsvaner på visse punkter også lader noget tilbage at ønske. Således benytter næsten 6 ud af 10 unge i 2017 ét eller flere medier under måltidet, hvilket er det største medieforbrug blandt alle aldersgrupperne.
Når det kommer til de unges råvarekendskab, er historien mere tosidet. På den ene side har de unge det laveste kendskab til ganske almindelige grøntsager som knoldselleri, rødbede og grønkål, men på den anden side har de det største kendskab til bælgfrugter.
Udviklingen i andelen af helt hjemmelavede aftensmåltider fordelt på aldersgrupper fra 2015 til 2018 ↑
Mindre kød og flere bælgfrugter
Ser vi bort fra, at unges mad- og måltidsvaner er under pres, er der også positive udviklingstegn at spore blandt de unge. Deres madvaner er nemlig tilsyneladende mere klimavenlige end i resten af befolkningen.
Mere end én ud af syv unge under 25 år spiser bælgfrugter ugentligt, mens det kun gør sig gældende for én ud af 30 af de ældre over 65 år.
Bælgfrugter er en billig og bekvem måde at få mad, da de både kan købes rå og i færdiglavede udgaver såsom kogte på dåse. Men det er altså endnu primært de unge, der har gjort bælgfrugter til en del af deres madrepertoire, hvilket vidner om de store generationsforskelle, der er, i forhold til hvilken rolle forskellige råvarer spiller i madkulturen.
Det afspejler sig også i, at flere unge end i resten af befolkningen følger et kødbegrænsende kostprincip, f.eks. vegetarisme, veganisme osv. 6% af de18-25-årige spiser vegetarisk, hvilket er dobbelt så mange som gennemsnittet og tre gange så mange som danskere over 35 år. Blandt unge i storbyen er det endnu flere.
Projekter med børn og unge
Til kamp for madkundskab
Social og faglig trivsel blandt sårbare børn
Mad og trivsel i heldagsskolen
Bedre studiemiljø gennem maden
En bæredygtig madkultur er afgørende for at passe på kloden og de mennesker, der bor på den.
Link to: Næste generation
Interesse for mad gør børn og unge til madkyndinge mennesker og kompetente forbrugere, der tager stilling til den mad, de spiser.
Link to: Social velfærd
Mad kan skabe fællesskaber på tværs af generationer og sociale skel og dermed bruges som løftestang for social forandring.
Madkulturen er en selvejende videns- og forandringsinstitution under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Madkulturens vision er ’Bedre mad til alle’. Det løfte fortæller, hvorfor Madkulturen er sat i verden – nemlig at gøre bedre råvarer, madlavning og måltider tilgængelige for alle uanset alder, indkomst, social baggrund og geografisk placering. ​ ​
EAN: 5798 000 877 900
Follow a manual added link
Copyright Madkulturen 2019 © Produceret af Kathart Interactive