da da de fr de da eo sv da da id eo sv da da de da fr da de da de da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da als da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da nb da da da da da da da en da da da de da en da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn da da da da da da nl da da da da fr nl da nb ca eu sv da en da eo sv da da da en en da en
Efterskolen kan give unge mod på madlavning - Madkulturen
3 ud af 4 efterskoleelever er uinteresserede i madlavning. Men det kan efterskoleopholdet råde bod på, viser en ny rapport. 60 efterskoler har taget det alvorligt og uddannet køkkenpersonalet i at give eleverne gode og lærerige oplevelser i køkkenet
Læs rapporten: Madkultur og køkkentjans på efterskolen
Danske unge halter efter resten af befolkningen, når det kommer til evner og overskud i køkkenet. Men det billede kan ændre sig for den fjerdedel af en dansk ungdomsårgang, der vælger et år på efterskole.
På efterskolerne indgår obligatoriske køkkentjanser nemlig som en del af opholdet. Hvis eleverne får ansvar og medbestemmelse i køkkenet, kan det både give bedre madvaner og vigtige køkkenkompetencer med på vejen ind i ungdomslivet. Det konkluderer en ny rapport, Center for Ungdomsforskning (CeFU) har lavet for Madkulturen med støtte fra Nordea-fonden.
”Vi ved, at de unge er storforbrugere af færdigretter og bruger væsentlig mindre tid i køkkenet end resten af den danske befolkning. Efterskolerne er et helt oplagt sted at sætte ind. Men eleverne får ikke større interesse i madlavning ved kun at blive sat til at skrælle kartofler. De skal involveres og have en aktiv rolle som stolte medskabere af de måltider, de serverer,” siger Judith Kyst, direktør i Madkulturen.
3 ud af 4 elever i CeFU’s undersøgelse har meget lille interesse i madlavning og dårlige forudsætninger for at slå sig løs i køkkenet. Alligevel svarer 70% af eleverne, at de kan bruge det, de har lært i køkkenet på efterskolen. 36% mener, de er blevet bedre til at lave mad, mens 45% angiver, at de spiser flere grøntsager efter efterskoleopholdet.
Udbyttet af køkkentjansen afhænger dog i høj grad af, om køkkenpersonalet ser elevernes deltagelse som praktisk hjælp eller som et led i en læring, hvor eleverne er med til at skabe måltidet.
”Et efterskolekøkken, som skal flytte eleverne, kræver et køkkenpersonale, som ser sig selv også som et pædagogisk personale, og at køkkenet er en åben integreret del af elevernes liv på efterskolen”, siger professor Noemi Katznelson fra CeFU på baggrund af rapporten.
170 køkkenmedarbejdere uddannet som kulinariske vejledere
Køkkenpersonalets rolle er også i fokus hos Madkulturen og Efterskoleforeningen, der med støtte fra Nordea-fonden har gennemført kurser for 170 ansatte i køkkenerne på 60 af landets 240 efterskoler. Projektet, Efterskolernes køkkentjans, har rustet køkkenpersonalet til en pædagogisk rolle som kulinariske vejledere for eleverne og til at bruge køkkenet som et aktivt læringsrum.
”Det er unikt for efterskolerne, at vi har eleverne i køkkenet i flere uger ad gangen – samtidig med at de gennem hele året opbygger tæt relation til personalet. Det er virkelig en mulighed for at knytte køkkenarbejdet sammen med gode oplevelser af fællesskab og af at tage ansvar sammen med andre. Med kurserne arbejder vi for at gøre den gode køkkenoplevelse til en fast del af dannelsesrejsen på en efterskole”, siger formand for Efterskoleforeningen Torben Vind Rasmussen.
Han oplever, at køkkenpersonalet har fået et stort udbytte af kurserne. Det smitter igen af på de mere end 8.000 elever, der har gået på efterskolerne, mens køkkenpersonalet har fået undervisning – og på kommende årgange af elever.
Der tilbydes nye forløb i 2022, hvor flere efterskoler får mulighed for at deltage.
Ifølge Madkulturens undersøgelser halter unge mellem 18 og 25 efter resten befolkningen med hensyn til madvaner og færdigheder i køkkenet:
7 ud af 10 mangler overskud til at lave hjemmelavet mad mod halvdelen for resten af danskerne (Madkulturen: Unges mad- og indkøbsvaner, 2020).
Næsten 4 ud af 10 unge bruger under 15 minutter på at lave aftensmad (Madkulturen: Madkultur 2018).
Kun ca. 1 ud af 3 af de unges aftensmåltider er helt hjemmelavede mod halvdelen for hele befolkningen (Madkulturen: Madkultur 2018).
Flere end 1 ud af 4 unge mener selv, deres madlavningsevner er decideret utilstrækkelige. (Madkulturen: Madkultur 2019).
Fakta: Ny rapport om madkultur på efterskolen
Den nye rapport er skrevet af forskerne Noemi Katznelson, Maria Bruselius-Jensen & Rikke Kjærsgaard Amtoft fra Center for Ungdomsforskning (CeFU) ved Aalborg Universitet i København. Den er lavet for Madkulturen med støtte fra Nordea-fonden.
Rapporten bygger på 40 interviews og 268 spørgeskemabesvarelser fra unge på tre efterskoler, der har deltaget i Efterskolernes køkkentjans.
Fakta: Projektet Efterskolernes køkkentjans
Læs mere om projektet Efterskolernes køkkentjans her. Følgende skoler har indtil nu deltaget:
Himmelbjergegnens Natur- og Idrætsefterskole
Rødding Fri Fag- og Efterskole
Den Danske Design og Håndværksefterskole
Madkamp har fået vokseværk
Til kamp for madkundskabsfaget Madkamp har med stor succes tilbudt undervisningsmaterialer, gennemført…
https://www.madkulturen.dk/wp-content/uploads/2022/04/Billeded.jpg 630 1200 Camilla From https://www.madkulturen.dk/wp-content/uploads/2019/06/logo-black.png Camilla From2022-04-22 11:47:592022-04-22 11:59:56Madkamp har fået vokseværk
Kommentar: Når vi forstår behovet for kød, kan vi lære at spise mindre af det
Dansk madkultur er kødkultur Den danske madkultur er langt henad vejen en kødkultur. Kød indgår…
https://www.madkulturen.dk/wp-content/uploads/2021/06/thumbnail_baeredygtigt-oksekoed.jpg 541 1068 Maria Andersen https://www.madkulturen.dk/wp-content/uploads/2019/06/logo-black.png Maria Andersen2022-02-08 15:58:042022-02-08 15:58:04Kommentar: Når vi forstår behovet for kød, kan vi lære at spise mindre af det
Grøn opkvalificering af professionelle køkkener
Social og faglig trivsel blandt sårbare børn
Mad og trivsel i heldagsskolen
Madkulturen er en selvejende videns- og forandringsinstitution under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Madkulturens vision er ’Bedre mad til alle’. Det løfte fortæller, hvorfor Madkulturen er sat i verden – nemlig at gøre bedre råvarer, madlavning og måltider tilgængelige for alle uanset alder, indkomst, social baggrund og geografisk placering. ​ ​
EAN: 5798 000 877 900
Follow a manual added link
Copyright Madkulturen 2019 © Produceret af Kathart Interactive
Vejen til mindre oksekød afhænger af, hvilken type du er i køkkenet Det rullende sommerkøkken