da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da da da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da nl en de nb en en da da da da da da da da da da da da da da da da nb en da nb en en da en en da en en da en en nn en en en en en en da da en de en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Begyn­del­sen til enden på oliealderen
Af David Kyng 20. november 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Olie. Et lil­le ord på fire sor­te bog­sta­ver. Men med stor betyd­ning. Olie­kri­sen ram­te Vesten i 1973, og den slog Dan­mark ekstra hårdt. Siden Anden Ver­denskrig hav­de det sor­te guld givet dan­sker­ne ener­gi til køle­ska­be, nye biler og mere vel­væ­re. Men da de olie­pro­du­ce­ren­de lan­de sat­te pri­ser­ne op og skru­e­de ned for for­sy­nin­ger­ne, måt­te dan­sker­ne tage kol­de bru­se­ba­de og fin­de det var­me tøj frem. Kri­sen fik poli­ti­ker­ne til at sat­se på det lige så sor­te kul, ind­til mil­jø og kli­ma for alvor kom på dags­or­de­nen i 1990’erne. Så skul­le dan­sker­ne skif­te den sor­te ener­gi ud med den rene gas, vind­møl­ler og sol­cel­ler. Både for at sik­re strøm og var­me i hver­da­gen og for at gøre pla­ne­ten grøn igen.
Tænd læse­lam­pen, og læs om bil­frie søn­da­ge, når Mogens Rüdi­ger, histo­ri­ker ved Aal­borg Uni­ver­si­tet, for­tæl­ler om olie­kri­se og dan­sker­nes brug af energi.
Som det ikke kan være gået hen over hove­d­et på læse­re af Noters anmel­del­ses­sek­tion, er det efter­hån­den 2 år siden, at Aar­hus Uni­ver­si­tet søsat­te pro­jek­tet ”100 dan­marks­hi­sto­ri­er”. Pro­jek­tet har ind­til vide­re været en stor suc­ces. Det har det, tror jeg, for­di dets måde at for­tæl­le histo­rie på, er langt mere tids­sva­ren­de end det vil­le være at udgi­ve end­nu en (nok så bindstærk) auto­ri­ta­tiv Dan­marks­hi­sto­rie.
Hver af de ”100 dan­marks­hi­sto­ri­er” tager udgangs­punkt i en kon­kret begi­ven­hed, og bru­ger den som pris­me til at for­tæl­le en histo­rie om såvel dens for­ud­sæt­nin­ger, som dens efter­føl­gen­de kon­se­kven­ser. Ikke mindst den betyd­ning for­tæl­lin­ger om begi­ven­he­den har fået (histo­ri­e­brugs­per­spek­ti­vet) spil­ler en stor rol­le i man­ge af bøger­ne.
De bed­ste af bøger­ne i seri­en er rasen­de godt for­talt, og utro­ligt spæn­den­de at læse. Men bøger­nes kon­cept er ikke blot for­mid­lings­mæs­sigt velvalgt. Også erken­del­ses­mæs­sigt læg­ger de op til at tæn­ke struk­tur- og begi­ven­heds­hi­sto­rie sam­men på en pro­duk­tiv måde.
Den begi­ven­hed, som det fore­lig­gen­de bind sæt­ter af fra, er olie­kri­sen i 1973, som giver mulig­hed for at for­tæl­le histo­ri­en om den for­holds­vis kor­te peri­o­de, hvor en livs­form base­ret på rige­li­ge mæng­der af fos­sil ener­gi vok­se­de frem, og så småt er på vej til at bli­ve afvik­let igen. Vi kan såle­des i dag se kri­sen i 1973 i et gan­ske andet per­spek­tiv, end man gjor­de i sam­ti­den.
Mogens Rüdi­ger kom­mer selv ind på, at histo­ri­en om olie­kri­ser­ne kan skri­ves på for­skel­li­ge måder: ”Langt de fle­ste – mig selv inklu­si­ve – har skre­vet histo­ri­en ind i en poli­tisk for­tæl­ling. Andre har dyr­ket det tek­no­lo­gi­ske. Her præ­sen­te­rer jeg en tred­je for­tæl­ling. En kul­tur­hi­sto­risk for­stå­el­se af olie­kri­ser­ne og deres betyd­ning kræ­ver andet og mere end poli­tik og tek­no­lo­gi. Den kræ­ver fokus på hver­da­gen og på, hvor­dan ener­gi­en bru­ges og for­bru­ges i det dag­li­ge, i land­bru­get, i indu­stri­en, i trans­por­ten og i hjem­met” (s. 5).
Bogen fal­der i 4 hoved­af­snit. I det før­ste anslås tema­et ved at for­tæl­le om kol­de bade og bil­fri søn­da­ge i vin­te­r­en 1973–74, men den umid­del­ba­re, inter­na­tio­na­le bag­grund for kri­sen for­kla­res også. Næste hoved­af­snit hand­ler om den ”Moder­ni­se­ring af hver­da­gen” som ske­te i olie­al­de­rens stor­heds­tid (ca. 1945–1973). Der er ikke mindst fokus på de ændre­de bolig­for­mer, indret­nin­gen af boli­ger­ne og den betyd­ning det hav­de for ener­gi­for­bru­get.
Tred­je hoved­af­snit har over­skrif­ten ”Dilem­ma­er”. Her hører vi om, hvor­dan olie­kri­sen påvir­ke­de poli­tik og dag­lig­liv. De umid­del­ba­re kon­se­kven­ser var kortva­ri­ge og over­fla­di­ske. I sid­ste halv­del af 1970’erne steg for­bru­get af fos­si­le brænds­ler igen, og nåe­de et høj­de­punkt inden den anden olie­kri­se i 1979.
I 1980’erne for­søg­te man (med held) at begræn­se afhæn­gig­he­den af olie fra Mel­le­mø­sten, dels ved at få gang i pro­duk­tio­nen af olie og natur­gas i Nord­s­ø­en, men også gen­nem en kraf­tig udbyg­ning af kraft­var­me­pro­duk­tio­nen base­ret på impor­te­ret kul. Pla­ner­ne om dansk ato­me­ner­gi blev lagt i skuf­fen i 1979 på grund af fol­ke­lig mod­stand.
Udbyg­nin­gen af ved­va­ren­de, ikke-fos­sil ener­gi tog først fart med ener­gi­pla­nen ”Ener­gi 2000” fra 1990. De dilem­ma­er, afsnit­tet kom­mer ind på, hand­ler om hvor­dan den vok­sen­de bevidst­hed om CO2-udled­nin­ger­nes betyd­ning for den lang­sig­te­de kli­ma­ud­vik­ling, så småt begynd­te at påvir­ke synet boli­gin­dret­ning, trans­port, mad og tøj.
I det sid­ste hoved­af­snit rid­ses nog­le per­spek­ti­ver for den frem­ti­di­ge omstil­ling af ener­gi­for­bru­get op – nu hvor den ryk­ker sta­dig tæt­te­re på hver­da­gen.
”Olie­kri­sen” hører ikke til de bedst for­tal­te bøger i ”100 danmarkshistorie”-serien. Det over­ra­sker måske ikke, hvis man har læst noget af det Mogens Rüdi­ger ellers har skre­vet. I dele af bogen er der rig­tigt man­ge tal. Tek­sten får sine ste­der nær­mest karak­ter af kom­men­te­ret, sta­ti­stisk tabel­værk. Hvis man i høje­re grad hav­de anvendt det eksem­pla­ri­ske prin­cip, kun­ne man måske have været kom­met nær­me­re den erklæ­re­de hen­sigt om at vise ener­giomstil­lin­gens betyd­ning i hver­da­gen.
Men selv­om for­tæl­lin­gen ikke spr­ud­ler, er det bestemt spæn­den­de at læse om de sene­ste knapt 100 års dan­marks­hi­sto­rie i ener­giomstil­lin­gens per­spek­tiv. ”100 dan­marks­hi­sto­ri­er” har til­fø­jet end­nu en rele­vant fortælling.
For­mand for for­e­nin­gen fra 2013–17
Klok­ker­ne rin­ger for Weimarrepublikken
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet
Arkiveret i kassen med 100 danmarkshistorier, Anmeldelser
Håbet beskæm­mer jo ingen
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer