da da da da de en en fi da da en da da da da da da sv sv id fi da da de en da en en da da nl da nb da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da sv da en da sv ja ru pl hy da sv da en da en da da da da da da da da da da da da en da da da en da en da en da da en da da da da it th da da it en da da it en da da it en da da it mr da da
Beretning om udvikling af det nye inddrivelsessystem og tilslutning af fordringshavere | Rigsrevisionen
Sådan laver vi større undersøgelser
Beretningen handler om udviklingen af det nye inddrivelsessystem, PSRM, og tilslutningen af fordringshavere hertil.
Formålet med undersøgelsen er at vurdere, om Skatteministeriet i forhold til ministeriets egne forventninger og planer har sikret fremdrift i udviklingen af PSRM og tilslutningen af fordringshavere til systemet. Det var ministeriets forventning, at PSRM ville være færdigudviklet i starten af 2019, og at tilslutningen af fordringshavere, med få undtagelser, ville være færdig medio 2019.
Rigsrevisionen vurderer, at der i starten af 2019 udestod en række væsentlige opgaver både med udviklingen af PSRM og med tilslutningen af fordringshavere. Skatteministeriets tilslutning af fordringshavere er blevet væsentligt forsinket i forhold til ministeriets forventninger og planer, og det er på nuværende tidspunkt usikkert, hvornår alle fordringshavere vil være tilsluttet PSRM. Konsekvensen af den manglende fremdrift er, at der er risiko for, at tilslutningen fortsætter langt ind i 2020, og at ministeriet dermed først vil kunne inddrive gæld for alle fordringshavere med PSRM i slutningen af 2020 eller senere.
Rigsrevisionen har selv taget initiativ til undersøgelsen i september 2018.
Den 13. september 2019 behandlede Statsrevisorerne
Beretning nr. 22/2018 om udvikling af det nye inddrivelsessystem og tilslutning af fordringshavere
Statsrevisorerne afgav beretningen til Folketinget med følgende bemærkning:
"Formålet med udvikling af Skatteministeriets nye inddrivelsessystem PSRM er at genoprette inddrivelsen af borgeres og virksomheders gæld til det offentlige. PSRM skal erstatte de tidligere inddrivelsessystemer EFI/DMI, som blev lukket ned i 2015 på grund af alvorlige fejl. PSRM kan først bruges til inddrivelse af gæld, når fordringshaverne er tilsluttet. Tidsfaktoren i Skatteministeriets arbejde med at udvikle systemet og få tilsluttet alle fordringshavere er vigtig, da den samlede gæld til det offentlige løbende vokser på grund af begrænset inddrivelse. Den samlede gæld var ved udgangen af 2018 ca. 118 mia. kr.
Statsrevisorerne finder det meget beklageligt, at Skatteministeriets udvikling af det nye inddrivelsessystem og tilslutning af fordringshavere er væsentligt forsinket i forhold til ministeriets forventninger og planer. Planen var, at alle fordringshavere skulle have været tilsluttet PSRM medio 2019, men der er risiko for, at Skatteministeriet først i 2020 eller senere vil kunne inddrive gæld for alle fordringshavere med PSRM.
Statsrevisorerne konstaterer, at Skatteministeriets planer og forventninger har været for optimistiske, og at ministeriet har undervurderet kompleksiteten og omfanget af opgaven med at udvikle et nyt inddrivelsessystem.
Statsrevisorerne finder det meget utilfredsstillende, at Skatteministeriet ikke har orienteret Folketinget om den utilstrækkelige fremdrift i projektet. Skatteministeren har således gentagne gange fastholdt forventninger og planer over for Folketinget.
Statsrevisorerne baserer sig bl.a. på:
At Skatteministeriet ikke i tilstrækkelig grad har sikret, at PSRM fuldt ud kan understøtte inddrivelsesopgaven med den forudsatte funktionalitet og volumen.
At Skatteministeriet ikke har sikret, at fordringshaverne blev tilsluttet PSRM i den takt, som ministeriet havde forventet og planlagt. Størstedelen af tilslutningsforløbene er skubbet fra 2018 ind i 2019, bl.a. på grund af tekniske problemer og ny viden om fordringer og kvaliteten af data. Denne forsinkelse gælder også for de fordringer, hvor Skatteministeriet selv er fordringshaver.
At der fortsat er stor usikkerhed om Skatteministeriets planer for tilslutning af fordringshaverne, da ministeriet ikke har overblik over omfanget af de resterende opgaver og det forventede tidsforbrug.
Statsrevisorerne skal gentage, at forsinkelser i inddrivelsen af gæld til det offentlige har en række negative konsekvenser: økonomiske tab for staten, retsfølelsen i samfundet bliver påvirket negativt, og borgeres og virksomheders tillid til skattemyndighederne bliver mindre.
Statsrevisorerne finder det hensigtsmæssigt, at der sideløbende med at udvikle og videreudvikle PSRM sættes mere ind med supplerende tiltag, der kan begrænse tabet for statskassen.
Det er i øvrigt værd at bemærke, at Rigsrevisionen og Statsrevisorerne alene forholder sig til projektets fremdrift, ikke til ministeriets valg af metode i forbindelse med arbejdet."
Skatteministerens redegørelse af 20. november 2019 (PDF)
Rigsrevisionens notat af 17. december 2019
Rigsrevisionen følger i dette notat op på beretning nr. 22/2018 om udvikling af det nye inddrivelsessystem og tilslutning af fordringshavere.
Notatet er baseret på en redegørelse skatteministeren og handler om de initiativer, som ministeren vil iværksætte som følge af beretningen.
Rigsrevisionen vil fortsat følge udviklingen på følgende områder:
resultatet af Skatteministeriets arbejde med at færdigudvikle det nye inddrivelsessystem og forbedre systemets driftsstabilitet og ydeevne, så det kan understøtte inddrivelsesopgaven med den forudsatte funktionalitet og volumen
resultatet af Skatteministeriets arbejde med at sikre fremdrift i tilslutningen af fordringshavere til det nye inddrivelsessystem, herunder særskilt tilslutningen af Skatteforvaltningens egne systemer.
Rigsrevisionens notat af 10. august 2022
Rigsrevisionen følger i dette notat op på beretning nr. 22/2018 om udvikling af det nye inddrivelsessystem og tilslutning af fordringshavere.
Der er i notatet fulgt op på følgende områder:
resultatet af Skatteministeriets arbejde med at færdigudvikle det nye inddrivelsessystem og forbedre systemets driftsstabilitet og ydeevne, så det kan understøtte inddrivelsesopgaven med den forudsatte funktionalitet og volumen.
resultatet af Skatteministeriets arbejde med at sikre fremdrift i tilslutningen af fordringshavere til det nye inddrivelsessystem, herunder særskilt tilslutningen af Skatteforvaltningens egne systemer.
Rigsrevisionen vil fortsat følge udviklingen og orientere Statsrevisorerne om:
Skatteministeriets arbejde med at sikre, at det nye inddrivelsessystem kan håndtere flere inddrivelsesskridt samtidigt og håndtere den forudsatte volumen, samt ministeriets arbejde med at forbedre og overvåge systemets ydeevne og driftsstabilitet
Skatteministeriets arbejde med at sikre fremdrift i tilslutningen af fordringshavere til det nye inddrivelsessystem, herunder særskilt tilslutningen af Skatteforvaltningens egne systemer.
Statsrevisorernes bemærkning til Endelig betænkning af 22. august 2022
Beretning nr. 22/2018 om udvikling af det nye inddrivelsessystem og tilslutning af fordringshavere
Sagen optages i Endelig betænkning 2021 som fortsat sag med følgende statsrevisorbemærkning:
"Statsrevisorerne konstaterer med beklagelse, at Skatteministeriets arbejde med at færdigudvikle it-systemet PSRM, som skal overtage inddrivelsen af offentlige restancer, har været utilfredsstillende. Grundfunktionaliteten er i orden, men systemet understøtter ikke hensigtsmæssigt inddrivelse af offentlige restancer i det omfang, som gældsinddrivelsesloven giver mulighed for.
Statsrevisorerne skal henlede Folketingets opmærksomhed på, at Skatteministeriet vurderer, at det nuværende lovgrundlag er så komplekst, at det ikke er forsvarligt at løse udfordringerne ved at videreudvikle PSRM, hvorfor skatteministeren vil tage initiativ til lovændringer.
Statsrevisorerne finder, at Skatteministeriets arbejde med at sikre fremdrift i tilslutningen af fordringshavere til det nye inddrivelsessystem har trukket unødigt i langdrag.
Statsrevisorerne skal endvidere henlede Folketingets opmærksomhed på, at Rigsrevisionen ikke er enig med Skatteministeriet i, at den manglende tilslutning af Skatteforvaltningens systemer har en relativt begrænset provenumæssig effekt, sådan som det fremgik af Akt 31 1/11 2021. Ifølge Rigsrevisionen medfører den manglende tilslutning bl.a., at gæld, der stammer fra personligt ejede firmaer, ikke inddrives ved hjælp af lønindeholdelse. Rigsrevisionen har opgjort denne gæld til 22,9 mia. kr.
Statsrevisorerne skal opfordre til, at skatteministeren sikrer, at de lovede initiativer prioriteres og fremskyndes, og anmoder Rigsrevisionen om at følge dette arbejde tæt."
T: 33 92 84 00
Dette website anvender cookies
Vi bruger cookies til at huske dit cookievalg. Enkelte elementer til fx at vise indhold fra sociale medier kan sætte tredjeparts cookies, ligesom funktionalitet til statistik også kan sætte cookies. Vi bestræber os på at sitet virker uden brug af cookies.
Læs mere om cookies
Hvilke cookies ønsker du at benytte?
Tillad valgteTillad kun teknisk nødvendige cookiesTillad alle cookies
Bliver brugt til at lagre din accept af cookies på sitet, så dit valg er gemt, næste gang du besøger siden.
Aflæser skærmstørrelse, så billeder sendes så komprimeret som muligt
Gemmer, hvilke tilvalg af cookies du har valgt, med en tidskode for valget
Gemmer oplysninger om de handlinger på en side med en indlejret video
Gemmer oplysninger om brugen af indlejrede videoer, fx hvornår der klikkes på "Pause" og "Afspil"
Gemmer oplysninger om, hvordan du bruger Vimeo-afspillere
Gemmer og husker oplysninger om de indstillinger, du sætter på en indlejret videoafspiller
Gemmer oplysninger om, hvordan du bruger Vimeo-afspillere