da en en fi da id da da da fy en fr da en id da da ca da nb da fr da eo es da da de da en es en da de fr en ru da da da de en de sv nb en en de en nb da en sv en sv da tr da sv sv sv sv sv sv sv da en en da da af da en da da ro da pt en da da nb id en da da af en en da da ro da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en da sv en da da it da fr en en es es en en da da da en da en da tr de da de da da da en de en sv da en en en en en en da da da en en da it da hu da da nb da sv da da da da sv en de da da da da da da da da en en en da en en en en da nl da en en en en en en en en en en en en en en en da en nb nb de da da az fr da tr it de de nl da da sv de en es es en en da da tr en da da tr nl sv de da nb tr da da da da da da da en en fr en en en en en fr en en bg es uk da ja nl fr fr es fr en da da it da da da it en da da da sv fi da fi da en da es sv oc da de da ca da da de sv en da de sv de da ca da da en en pl da de sv da fi en da nn sv sv nb de sv en tr da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en en da oc da de sv en
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
SOCIALISTISK BIBLIOTEK Progressive Online Library
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
"Den Stormægtigste Dronning Caroline Mathilde til Hæst". Satirisk tryk fra 1772, der viser dronningen Caroline Mathilde ride væk klædt som en mand. Struensee holder øje med fængslet. Barnepigen bærer deres barn, prinsesse Louise Augusta. Tegningen er her hentet fra Karikatur-Album. 1. del, 1906 af C.E. Jensen. Public Domain. Kilde: Wikimedia Commons.
Socialistisk Biblioteks Tidslinje med links til begivenheder og personer i 1770.
Se også Index over personer, organisationer/partier og værker (som bøger, malerier, mm.), steder, begivenheder, mv., der er omtalt på hele Tidslinjen, titler og indhold på emnelisterne osv.
Georg Wilhelm Friedrich Hegel. Date: Unknown. Litografi af Friedrich Julius Ludwig Sebbers (1804–1839). Public Domain. Kilde: Wikimedia Commons.
Filosoffen Wilhelm Friedrich Hegel fødes i Stuttgart (dør 14. november 1831 i Berlin).
Hegel, Georg Wilhelm Friedrich (Leksikon.org)
Georg Wilhelm Friedrich Hegel (Wikipedia.dk)
Georg Wilhelm Friedrich Hegel (Wikipedia.org). Længere artikel.
G. W. F. Hegel (1770-1831) (Marxists Internet Archive). Hegel biography, m. link til længere biografi.
Hegel by Hyper Text (MIA Hegel Resource; Marxists Internet Archive)
G.W.F. Hegel (Marxists Internet Archive; Deutschsprachiger Teil; Philosophie)
Hegel’s Logic (pdf). Part one of te Encyclopaedia of te Philosophical Sciences (1830). By G.W.F. Hegel, with a Foreword by Andy Blunden (p.7-102) (Marxists Internet Archive Publications, 2008, 396 p.)
Hegel 250 år (Information.dk, 4. juli 2020 -). “I anledning af Hegels 250-års fødselsdag laver Information en sommerserie, hvor en række filosoffer forklarer de vigtigste temaer i hans filosofi.” Kræver abonnement.
G.W.F. Hegel. By Stuart Scully (Rebel, August 30, 2020). “Stuart Scully introduces some of Hegel’s key ideas, showing how they had a fundamental impact on te work of Karl Marx.”
In defence of Hegel. By Hamid Alizadeh (In Defence of Marxism, 27 August 2020). “A towering genius with an encyclopaedic mind, Hegel revolutionised every field that he dedicated himself to. Te impact of Hegel’s ideas cannot be underestimated, and as Marxists we owe him a tremendous debt.”
Hegel, history and revolution (Socialist Review, Issue 454, February 2020). Interview about their book Hegel and Revolution (Bookmarks, 2020, 100 p.). “Terry Sullivan and Donny Gluckstein spoke to Socialist Review about Hegel, history and dialectics and why we still need to understand them.” See review by Stuart Lelly (Irish Marxist Review, Vol.9, No.26, 2020, p.60-61) + review by Sophia Beach: A dialectical delight (International Socialism, Issue 166, Spring 2020, p.185-189). “… accessible and excellent introduction to Hegel’s philosophy and its impact on Marxism.”
Hegel’s hard work. By Todd Chretien (SocialistWorker.org, February 23, 2011). “Marx looked to Hegel’s original method for thinking about society’s problems.”
Te ‘Hegel renaissance’ and other questions. By Alexander Fangmann (World Socialist Web Site, 5 November 2009). A comment on Te Cambridge Companion to Hegel and Nineteenth-Century Philosophy (2008)
Te Meaning of Hegel (1891). By George Plekhanov (Fourth International, Vol.10, Nos.4 & 5, April & May 1949)
Kritik af den Hegelske Retsfilosofi. Indledning (1844). Af Karl Marx (Marxistisk Internet Arkiv: Dansk afdeling)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
På Struenses inititiativ ophæves censuren i Danmark, Trykkefriheden 1770-73 (indtil 20.  oktober 1773, efter Struenses fald 17. januar 1772 og henrettelse 28. april 1772). Trykkefriheden blev endeligt afskaffet 27. september 1799 med Trykkefrihedsforordningen, som indførte censurbestemmelser.
Trykkefrihedstiden (Wikipedia.dk). 14. september 1770 – 20. oktober 1773.
Trykkefrihed (Informationsordbogen). Med kilder og links.
Trykkefrihed, 1750-1849 (Danmarkshistorien.dk) med links til kilder m.m.
Trykkefrihedsforordningen af 1799 (Wikipedia.dk)
Trykkefrihedsforordning givet 14. september 1770 (Rigsarkivet)
Bolle Willum Luxdorphs samling af trykkefrihedens skrifter 1770-1773 (pdf) (Bibliografi). Af Henrik Horstbøll (Fund og Forskning i Det Kongelige Biblioteks Samlinger, årg. 44, 2005, side 371-414). NB Luxdorphs samling af tryksager er grundlag for litteraturen nedenfor.
Trykkefrihedens Skrifter [= Bolle  Luxdorphs samling af trykkefrihedens skrifter 1770-1773] (Det Kongelige Bibliotek). Ca. 1000 pjecer og pamfletter indsamlet efter Christian 7. og Struensee erklærede trykkefrihed d. 14. september 1770.
Gennem Bibliografi over Trykkefrihedens Skrifter kan de enkelte tryksager læses i faksimile ved at trykke på titel + på foto-ikon i øvre højre hjørne.
Linkbox om Oplysningstiden (Socialistisk Bibliotek)
“Særsynet af en Commission i Aaret 1798″. Karikatur fra 1798 der forestiller medlemmerne af den i 1797 nedsatte Trykkefrihedskommission som dyreskikkelser i færd med at slukke Pressefrihedens lys./”Te rare view of a commission in te year 1798”. Caricature from 1798 that depicts te members of te commission that was established in Denmark 1797, to scrutinize te laws regarding te freedom of te press, as animals occupied with blowing out te candles of Freedom of te press. Tegningen er her hentet fra Karikatur-Album. 1. del, 1906 af C.E. Jensen. Public Domain. Kilde: Wikimedia Commons.
Luxdorphs samling af trykkefrihedens skrifter 1770-1773: Bibliografi over samlingens 46 bind (pdf). Af Henrik Horstbøll (Det Kongelige Bibliotek, 2005, 91 sider)
Grov Konfækt: Tre vilde år med trykkefrihed 1770-1773. Bind 1-2. Af Henrik Horstbøll, Ulrik Langen og Frederik Stjernfelt (Gyldendal, 2020, 1080 sider). Se interview med forfatterne: Tre vilde år med trykkefrihed i 1700-tallet bød på shitstorme, samfundskritik og masser af intriger (Information.dk, 11. september 2020, bogtillæg, side 6-9). Kun online for abonnenter. Se anmeldelser:
’Grov konfækt’ er en velplaceret huskekage til dovne ytringsfrihedshavere. Af Anita Brask Rasmussen (Information.dk, 14. september 2020, side 14-15). “Nyt mammutværk placerer trykkefrihedens tre vilde år centralt i Danmarkshistorien … og tilbyder en forståelsesramme for de bomber, der bliver smidt i den moderne offentlighed”. Kun online for abonnenter.
‘Grov konfækt’ er manna – nej slik – for sjælen. Af Jes Stein Pedersen (Politiken.dk, 14. september 2020, side 1+4). “… den moderne debat fødtes dengang, og at der ligger litterære skatte og gemmer sig til de forskere, der gider at gå i gang.” Kun online for abonnenter.
Prinds Kiøruds Forelæsninger for i Vinter 1798-1799. Koloreret kobberstik af “Prins Kjørud” under en af sine forelæsninger for gæsterne på sit bordel. Kobberstikket blev baggrund for en politiundersøgelse. Af Fahrenholtz, Georg, (1758-1816) kobberstikker. 1798. (CC BY-NC-ND 3.0). Kilde og Skan: Det kongelige Biblioteks Billedsamling.
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 28. april 1772, om Struensee.
Ludwig van Beethoven, Oil painting by Joseph Willibrord Mähler (1778–1860) between 1804-05. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
Ludwig van Beethoven døbes i Bonn [fødedag ukendt, sandsynligvis 16. december] (dør 28. marts 1827 i Wien).
From te article below by Alan Woods on te Fifth Symphony: “A revolutionary spirit moves every bar of te Fifth. Te celebrated opening bars of this work … are perhaps te most striking opening of any musical work in history. Te conductor Nikolaus Harnancourt … has said of this symphony: “This is not music; it is political agitation. It is saying to us: te world we have is no good. Let us change it! Let’s go!”
Ludwig Van Beethoven’s 5th Symphony in C Minor (Full)  (YouTube, 36:20 min.)
Ludwig van Beethoven (Denstoredanske.dk)
Ludwig van Beethoven (Wikipedia.org)
Beethoven var romantiker og oprører. Af Klaus Haase (Arbejderen.dk, 26. januar 2008). “Den borgerlig, revolutionære Beethoven kan sagtens sammenlignes med den senere tids guitarist og komponist Jimmi Hendrix. De formåede i hvert sit århundrede at se nye muligheder i deres instrument.”
Louis van Beethoven: A German film biography of te great composer. By Clara Weiss (World Socialist Web Site, 18 January 2021). “Te movie introduces many important themes of te revolutionary epoch that shaped Beethoven as a composer and thinker, but barely develops them.”
Ludwig van Beethoven: revolutionary composer. By Sabby Sagall (International Socialism, Issue 169, Winter 2021, p.178-196). “December 2020 marks te 250th anniversary of te birth of Ludwig van Beethoven, one of Europe’s greatest composers, a musician of a revolutionary era who revolutionised music.”
Revolutionary Beethoven. By Bill Hopwood (International Socialist Alternative, 25 December 2020). “Beethoven’s musical beauty and genius is best understood in te context of te revolutionary changes of his time — in society and art.”
Te revolutionary genius of Ludwig van Beethoven. By Simon Behrman (Jacobin, December 17, 2020). “250 years after his birth, Beethoven’s music still has an exhilarating, subversive power. His revolution of artistic form was intimately linked to his sympathy for te political revolutions of his time.”
Te contemporary relevance of Ludwig van Beethoven on te 250th anniversary of his birth. By Verena Nees and Peter Schwarz (World Socialist Web Site, 17 December 2020). “Beethoven was te most profound musical voice during a period in which humanity progressed in quantum leaps. His works are ineradicably connected with te striving for human liberation.”
Beethoven: revolutionary times (Michael Roberts Blog, December 16, 2020). “Beethoven is considered te most musically revolutionary of ‘classical’ composers. And in my view, that was no accident of history because Beethoven was a man of his time.”
Te revolutionary Beethoven (Counterfire, October 9, 2020). “In te 250th year of Beethoven’s birth, Chris Wright reflects on te revolutionary edge of te great composer’s music.”
Classical Music – Beethoven. By Gareth Jenkins (Socialist Review, Issue 457, May 2020). “What marked his artistic development was te impact of te Enlightenment revolution in ideas, particularly of freedom, equality and fraternity, that found material expression in te French Revolution.”
Beethoven: man, composer, revolutionary. By Alan Woods (In Defence of Marxism, 26 March 2020/1 May 2006). “If any composer deserves te name of revolutionary it is Beethoven. He carried through what was probably te greatest single revolution in modern music and changed te way music was composed and listened to.”
In search of Beethoven. By Louis Proeyct (Te Unrepentant Marxist, September 23, 2009). “And most of all, we marvel at his ability to make some of te greatest music ever composed while he was stone deaf.”
Te revolutionary Beethoven (Frontline, Issue 17, 2005). “Steve Arnott looks at te work and ideas of a musical genius who was inspired by revolutionary times.”
Beethoven’s cry of freedom. By Gareth Jenkins (Socialist Worker, Issue 1871, 4 October 2003). On Beethoven and his ninth symphony: “Beethoven’s music is above all about struggle and freedom.”
Te romantic cult and te Ode to Joy. An excerpt from Beethoven’s Ninth: A Political History. By Esteban Buch (University of Chicago Press, 2003)
Beethoven te revolutionary. A three part essay by Stephen Johnson (BBC; Radio 3; Te Beethoven Experience)
Om Beethovens eneste opera (1805, og udgaver 1806 + 1814), ‘friheds-operaen’ Fidelio:
Beethoven’s opera Fidelio for a new online audience of millions. By Bernd Reinhardt (World Socialist Web Site, 14 May 2020). Om Fidelio’s historie ift. den franske revolution, Napoleon-tiden og om en ny-opførelse.
Online på YouTube.com (2:15 hour). Royal Opera House, starring Lise Davidsen and David Butt Philip, tysk tekst, English subtitles.
Fange-koret, Fidelio, 1. akt: Fange-koret, “Oh welche Lust, in freier Luft …”  (YouTube.com, 7:19 min.). Tysk og engelsk tekst, scroll ned.
Beethoven og hans tid. Af Paul Nettl. (Hasselbalch, 1965, 251 sider)
Tilbage til den samlede oversigt over år på Tidslinjen
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Carl Heinrich Petersen: en bibliografi
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
Mindeskrift over Politibetjent Oscar Gjemsøe : Dræbt af Anarkisten Sofus Rasmussen Den 13. November 1907 (Uddrag)
Socialistisk Bibliotek igen åben
For lidt over et år siden besluttede vi at lukke sitet ned, for at gennemgå vores billeder, da vi havde fået gebyrer for at benytte copyrightede billeder.
Nu er vi klar til at åbne igen.
Der er stadig emnelister, der ikke er gennemgået og derfor er de stadig lukket ned. Klik på interne links til disse sider vil derfor udløse en fejl 404 skærm.
Se mere om vores billedpolitik
Vigtige Årstal på Tidslinjen
Før vor tid / B.C.E.
Link til alle år på Tidslinjen
Socialistisk Bibliotek - 23. marts 2021 0
Guide til samtlige årstal i Tidslinjen med direkte link
Socialistisk Bibliotek - 23. september 2022 0
Navneregister for alle personer, organisationer og begivenheder - på hele Tidslinjen, personlister og de øvrige linksamlinger.
Nyt 12. december 2019
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Mest sete År den seneste uge
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 1700-1799 3. december 2020
Tidslinje: 1700-1799 22. februar 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 23. september 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022
Socialistisk Bibliotek er et politisk venstrefløjsbibliotek, der laver Emnelister, Personlister og en Tidslinje, ligesom vi også indskanner ældre politiske artikler.
Te Socialist Library in Copenhagen is left wing library making Link Collections, a Timeline, and we are scanning older political articles (so far only in Danish).
See more in Om /About.
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
AlleAnarkisme / AnarchismAntikapitalistiske bevægelse / Anti-capitalist movementArbejderbevægelse / Labour movementBorgerrettighedsbevægelseDatoer / DatesEU / European UnionFascismeHistorie / HistoryKlima & Miljø / Climate & EnvironmentKolonialismeKønspolitik / GenderKrig / WarMarxisme / MarxismNaturvidenskab / ScienceØkonomi / EconomyOprør / RebellionRacismeSolidaritetStrejkerTerrorVenstrefløj
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
AlleAfrika / AfricaAsien / AsiaDanmark / DenmarkEuropaFinlandFrankrig / FranceIrlandItalienKina / ChinaLatinamerika / Latin AmericaMellemøsten / Middle EastØstrigPalæstina / IsraelPolenRusland / RussiaSpanien / SpainStorbritannien / Great BritainTyskland / GermanyUSA / United States of AmericaVenezuela
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
AlleFilmFoto / PhotoKirkegårdeKultur / CultureMusik / MusicReligion
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
AlleTidslinje: 2000-Tidslinje: 1900-1999Tidslinje: 1800-1899Tidslinje: 1700-1799Tidslinje: 1600-1699Tidslinje: 1500-1599Tidslinje: 0-1499Tidslinje: Før vor tid / B.C.E.
© Te Theme is developed by Socialistisk Bibliotek via Newspaper WordPress Theme by TagDiv. © 2022
Tidslinje: 1700-1799 22. februar 2022
Tidslinje: 2000- 15. september 2022