da en en fi da id da da da fy en fr da en id da da ca da nb da fr da eo es da da de da en es en da de fr en ru da da da de en de sv nb en en de en nb da en sv en sv da tr da sv sv sv sv sv sv sv da en en da da af da en da da ro da fr en da da nb id en da da af en en da da ro da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en da sv fr da da it da oc en en es es en en da da da en da da it da da en en da nb fr en da da en it da en en en en en en en en en en en en en en en en da en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da da da da en en en da da en da da da da da da da da da da da da da de da en en da en nb it da en en en en da az da da da de en da da en en da da sv da da en de de pl en es es en en da da tr en da da tr nl sv de da nb tr da da da da da da da en en fr en en en en en fr en en bg es uk da ja nl fr fr es fr en da da it da da da it en da da da sv fi da fi da en da de da es sv de sv oc da da de sv en da de sv de da ca da da en en pl da de sv da fi en da nn sv sv nb de sv en tr da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en en da da nl sv da en
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
SOCIALISTISK BIBLIOTEK Progressive Online Library
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Socialistisk Biblioteks Tidslinje med links til begivenheder og personer i 1819.
Se også Index over personer, organisationer/partier og værker (som bøger, malerier, mm.), steder, begivenheder, mv., der er omtalt på hele Tidslinjen, titler og indhold på emnelisterne osv.
Den ledende realistiske franske maler, Gustave Courbet fødes i Ornans i det østlige Frankrig. (Dør 31. december 1877 i La Tour-de-Peilz i Schweiz). Også aktiv i Pariserkommunen, derefter fængslet og tvunget i eksil.
Gustave Courbet (Wikipedia.org). Længere engelsk artikel.
Te art of Gustave Courbet in his epoch and in ours. By Clare Hurley (World Socialist Web Site, 10 October 2008)
Why Gustave Courbet still has te power to shock. By Tom Lubbock (Te Independent, 29 October 2007)
Te Paris Commune 1871: “Paris Libre” (Marxists Internet Archive). Scroll ned til 15. april.
Gustave Courbet: Une après-dinée à Ornans/Efter middag i Ornans, 1849. Maleriet hænger på Palais des Beaux-Arts de Lille. Te Yorck Project (2002) 10.000 Meisterwerke der Malerei (DVD-ROM), distributed by DIRECTMEDIA Publishing GmbH. Public Domain, Source: Wikimedia Commons.
Peterloo-massakren i Manchester, hvor en demonstration for valgret blev angrebet af militæret – med 15 dræbte og 400-700 sårede.
To Henry Hunt, Esq., as chairman of te meeting assembled in St. Peter’s Field, Manchester, sixteenth day of August, 1819, and to te female Reformers of Manchester and te adjacent towns who were exposed to and suffered from te wanton and fiendish attack made on them by that brutal armed force, te Manchester and Cheshire Yeomanry Cavalry, this plate is dedicated by their fellow labourer, Richard Carlile. A coloured engraving that depicts te Peterloo Massacre (military suppression of a demonstration in Manchester, England by cavalry charge on August 16, 1819 with loss of life) in Manchester, England. All te poles from which banners are flying have Phrygian caps or liberty caps on top. Not all te details strictly accord with contemporary descriptions; te banner te woman is holding should read: Female Reformers of Roynton — “Let us die like men and not be sold like slaves”. Date: 1 October 1819. Drawing by Richard Carlile (1790–1843)/ From Manchester Libraries. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
Peterloo Massacre (Spartacus Educational)
Peterloo Massacre (Working Class Movement Library, 2009)
Te Peterloo Memorial Campaign (Peterloomassacre.org)
Te Peterloo Massacre – Timelines.tv History of Britain B12 YuTube.com; 6:30 m9n.)
Mike Leigh’s Peterloo: A drama of te British working class. By David Walsh (World Socialist Web Site, 5 April 2019). “Te film was inspired by important ideas and created with great seriousness and artistry.” See interview with Mike Leigh (ibid.) + more reviews:
Peterloo is a hard movie to like. By Eileen Jones (Jacobin, March 22, 2019)
Rout and rebellion. By Tom Hazeldine (Red Pepper, January 15, 2019)
Peterloo’s timely reminder. By Kevin Parslow (Socialism Today, Issue 223, November 2018)
16 August 1819. By Rich Belbin (RS21, 29 November 2018)
Peterloo: inside te movement. By Ruaraidh Anderson (Solidarity & Workers’ Liberty, Issue 486, 14 November 2018)
Peterloo. By Richard Abernethy (Te International Marxist-Humanist, November 12, 2018)
Peterloo. By Simon Guy (Socialist Review, Issue 440, November 2018)
Te brutal history of Peterloo. By Simon Basketter (Socialist Worker, Issue 2628, 30 October 2018)
Peterloo: an ‘anti-period drama’. By David McAllister (Counterfire, October 24, 2018)
Peterloo – te relevance of history. By Andy Stowe (Socialist Resistance, 18 October 2018)
Peterloo-massakren på engelske arbejdere er ikke glemt. Af Margit Andersen og John Poulsen (Arbejderen.dk, 11. september 2019). “Massakren på hundredvis af engelske arbejdere i Manchester 1819 blev her i august markeret med indvielsen af et monument og en march for demokrati. I byen lurer sulten igen som i den industrielle revolutions tid.”
Te Peterloo massacre and Shelley. Part 1-2. By Paul Bond (World Socialist Web Site, 30 September – 1 October 2019).”Te following is a two-part article focusing on te response to te massacre by te great poet Percy Bysshe Shelley.”:
” Rise like Lions after slumber
Shake your chains to earth like dew
Which in sleep had fallen on you—
Ye are many—they are few.”
Peterloo: Te English Uprising. By Maggie Falshaw (Socialist Review, Issue 449, September 2019). Review of Robert Poole’s book (Oxford University Press, 2019, 480 p.). “Poole draws on hundreds of eyewitness reports, secret government archives and other new evidence to show how three years of mass movements worked to reform parliament and how government conspired to stop them.”
Peterloo: Witnesses to a Massacre. By Adam Tome (Counterfire, August 29, 2019). Review of Polyp, Robert Poole and Eva Schlunke’s book (New Internationalist, 2019, 112 p.). “This graphic history of Peterloo is a poignant piece of people’s history told through stunning artwork and te voices of those who were there.”
200 years since te Peterloo Massacre. By Paul Bond (World Socialist Web Site, 16 August 2019). “A savage attack by sword-wielding cavalry on a crowd of protesters in Manchester, England in August 1819 resulted in at least 18 people being killed and some 700 injured.”
Te political economy of Peterloo (Michael Roberts Blog, August 16, 2019). “I want to comment on te economics of Peterloo: te state of te British economy and capitalism at te time – to provide some context to te event and also perhaps draw out some wide generalisations.”
Te Peterloo Massacre at 200: te barbaric legacy of British capitalism. By Steve Jones (In Defence of Marxism, 16 August 2019). “Peterloo is part of our history – te real history – and should not be forgotten.”
How socialists should commemorate Peterloo. By John Westmoreland (Counterfire, August 15, 2019). “Te crushing of human hope on te altar of profit and power in 1819 gives us a clue about how we should commemorate Peterloo today.”
Te women of Peterloo. By Katherine Connelly (Counterfire, August 13, 2019). “We can learn from te inspirational struggle of working-class women against a violent and corrupt Tory government 200 years ago in our fight against te Tories today.”
Te real story of Peterloo. By Judy Cox (Socialist Worker, Issue 2666, 3 August 2019). “Te Peterloo massacre exposed our rulers’ brutality. But a new history also shows how te workers’ movement was militant and inclusive from its birth.”
Te British Left and contested memories of Peterloo. By Joseph Cozens (New Socialist, November 6, 2018). “Given te enormous condescension of conservative commentators, it has been incumbent upon those on te left to keep te memory of Peterloo alive.”
Peterloo shaped modern Britain, as much as any king or queen did. By John Harris (Te Guardian, 29 October 2018). “Mike Leigh is right to call te massacre a ‘major, major event’ – it can teach us much about our country today.”
Te 1819 Peterloo’ massacre: class struggle in te Industrial Revolution. By Graham Milner (Links: International Journal of Socialist Renewal, August 16, 2009). “Te bloody events of 190 years ago, on August 16, 1819, when a mass workers’ protest in Manchester demanding political reform and labour rights was broken up by te army.”
Peterloo: murder to behead te workers’ movement. By Keith Flett (Socialist Worker, Issue 1931, 11 December 2004). “Peterloo, a demonstration for te vote and democratic rights which took place at St Peter’s Field Manchester on Monday 16 August 1819, is a landmark event in British working class history.”
Percy Bysshe Shelley: A Philosophical Review of Reform. By Jackie Mulhallen (Counterfire, November 1, 2015). “In this first extract from Percy Bysshe Shelley: Poet and Revolutionary (Pluto Press, 2015), J. Mulhallen discusses Shelley’s radical politics in te wake of te Peterloo massacre.”
Te ghosts of Peterloo (Libcom.org, August 25, 2019). “EP Thompson’s landmark essay exonerating te Peterloo martyrs and incriminating te authorities. ” This essay was originally published in People for te People (1973), a collection of essays edited by David Rubinstein and introduced by Michael Foot.
Tidslinjen 4. august 1792 om digteren Percy Shelley
Tidslinjen marts 1811 om Ludditterne.
Tidslinjen 21. maj 1838 om People’s Charter (Chartisterne).
Te making of te English working class. By E.P. Thompson (Victor Gollancz, 1963; online at Libcom.org).
Den såkaldte jødefejde 1819-1820 starter med opslag, der opfordrer til pogrom og uroligheder (“optøjer”), hvor både politi og militær sættes ind.
Teksten lyder: »Frisk mod mine kjere christne Medborgere og vi er snart befriet fra det Jødepag som frarøver os vore rettigheder.« Kilde: Statens Arkiver.
Jødefejden. Af Hans Vammen (Denstoredanske.dk)
Jødefejden 1819 (Jødisk InformationsCenter)
Jødefejden 1819-1820 (Wikipedia.dk). Længere artikel, som bygger på J. Davidsen: Fra det gamle Kongens Kjøbenhavn (Gyldendal, 1881, s.256-311).
Jødefejden 1819 i København. Tegning af P. Klæstrup (1820-1882), tegner. (CC BY-NC-ND 4.0) Fra det kongelig Biblioteks Billedsamling. Kilde: Europeana.eu.
Jødefejden er et blodigt og overset kapitel i danmarkshistorien: Den passer dårligt med vort eget billede af et hyggeligt og tolerant dansk samfund. Af Bent Blüdnikow (Berlingske.dk, 1. september 2019). “Der var for 200 år siden debat om, hvorvidt man skulle tolerere jøder i det danske samfund. Debatten udartede sig til et voldsomt overfald på jøder fra september 1819 til et godt stykke ind i 1820. Det var den voldsomste etniske konfrontation, Danmark har oplevet. Hvad lå der bag denne uro?”
Jødefejden 1819-1820: Politihistorisk tilbageblik på militær bistand til politiet set i lyset af 200-året for jødefejden (pdf). Af Adam Apel Ashtiani Olsen (Politihistorisk Forening, 2018, 32 s.). “Under Jødefejden blev militæret ligeledes indsat i Københavns gader, og  begivenhederne gav allerede dengang anledning til diskussion om afgrænsningen mellem politiet og militæret.”
Dag for dag: Danskernes jødehad brød ud i lys lue i danske krystalnætter. Af Karen Lerbech Pedersen (Danmarks Radio, 9. oktober 2017; Historien om Danmark). “I efteråret 1819 satte en brændende antisemitisme København i undtagelsestilstand, da jødiske butikker og hjem blev smadret af oprørte københavnere.”
‘Ned! med de skurke, og landet er frelst’ – Jødefejden 1819-20. Af Berit Freyheit (Podcast, Københavns Biblioteker, 4. oktober 2016, 18:35 min.). “I 1800-tallet gik man af gode grunde ikke til angreb på individer og grupper via de sociale medier. Derimod udgav man pamfletter og skrev slagord på byens vægge.”
Jøden der forsvandt. C.W. Eckersberg og satiren (pdf). Af Anna Schram Vejlby (Perspective, juni 2016, 20 s.). “Eckersbergs satire … giver indblik i tidens økonomiske vilkår, tallotteriets svøbe og den polemik, der udspillede sig omkring Københavns jødiske befolkning i 1813, og som skulle ende korporligt i 1819-20.”
Jødefejden 1819. Tegning fra 1881 af Knud Gamborg, stukket af H.P. Hansen. Scannet af Saddhiyama fra J. Davidsens “Fra det gamle Kongens Kjøbenhavn”. Public Domain. Kilde: Wikimedia Commons.
Da jøderne blev lige og frie borgere i Danmark. Af Bent Blüdnikow (Berlingske.dk, 28. marts 2014). “Det er 200 år siden, at kong Frederik VI gav jøderne ligestilling: Kan et religiøst mindretal accepteres i et kristent samfund som lige og frie borgere? Det gik ikke stille af, og en alvorlig jødefejde brød ud i 1819.”
Jødefejden og de beslægtede uroligheder 1819-1820: “Indledning til den store Scene”? (pdf). Af Jens Rasmussen (Kirkehistoriske Samlinger, 2013, s.131-165). “Således er det formålet at undersøge, om der er en direkte forbindelse mellem forfølgelserne af jødiske borgere og den politiske aktivitet for en fri forfatning iværksat af kredsen omkring dr. J.J. Dampe.”
Jødefejden i København 1819 (Militært Tidsskrift, marts 1971, s.139-156; online på Krigsvidenskab.dk). “E.O.A. Hedegaard har gravet i arkiverne og behandler her en episode, hvor den københavnske garnison blev sat ind imod optøjer i den ellers så fredelige residensstad.”
Jødefejden. Af Bent Blüdnikow (Århus Universitetsforlag, 2019, 100 s.) (Hele bogen online, PDF-fil, på AmazonS3) (100 Danmarkshistorier). “‘Jødepak’ og ‘Jødefruentimmer’. Kristne danskere brugte ikke kammertonen over for jøder i 1819 … Også fysiske overfald på jøder og knuste ruder hørte til dagens uorden. Urolighederne har vi døbt Jødefejden.” Med indholdsfortegnelse, litteratur og noter online. Se også Bent Blüdnikow: Jødefejden er et blodigt og overset kapitel i danmarkshistorien (Berlingske.dk, 1. september 2019).
George Eliot (1819-1880), aged 30. Oil on canvas painted by te Swiss artist Alexandre-Louis-François d’Albert-Durade (1804-1886), whose family she lived with while in Switzerland. Te original painting is placed at te British National Portrait Gallery (purchased 1905). Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
Den engelske forfatter George Eliot, pseudonym for Mary Anne (Marian) Evans, fødes i Warwickshire. (Dør 22. december 1880 i London)
In praise of George Eliot’s Adam Bede on its 150th anniversary, Part 1-2. By David Walsh (World Socialist Web Site, 30-31 December 2009)
Novel times: Middlemarch. By Gareth Jenkins (Socialist Review, Issue 175 [i.e. 172], February 1994)
Darwin’s Plots: Evolutionary Narrative in Darwin, George Eliot and Nineteenth-Century Fiction. By Gillian Beer (Routledge & Kegan Paul, 1983). Contents + Extracts at Google Books
Tilbage til den samlede oversigt over år på Tidslinjen
Mary Anne (Marian) Evans
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Carl Heinrich Petersen: en bibliografi
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
Mindeskrift over Politibetjent Oscar Gjemsøe : Dræbt af Anarkisten Sofus Rasmussen Den 13. November 1907 (Uddrag)
Socialistisk Bibliotek igen åben
For lidt over et år siden besluttede vi at lukke sitet ned, for at gennemgå vores billeder, da vi havde fået gebyrer for at benytte copyrightede billeder.
Nu er vi klar til at åbne igen.
Der er stadig emnelister, der ikke er gennemgået og derfor er de stadig lukket ned. Klik på interne links til disse sider vil derfor udløse en fejl 404 skærm.
Se mere om vores billedpolitik
Vigtige Årstal på Tidslinjen
Før vor tid / B.C.E.
Link til alle år på Tidslinjen
Socialistisk Bibliotek - 23. marts 2021 0
Guide til samtlige årstal i Tidslinjen med direkte link
Socialistisk Bibliotek - 23. september 2022 0
Navneregister for alle personer, organisationer og begivenheder - på hele Tidslinjen, personlister og de øvrige linksamlinger.
Nyt 12. december 2019
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Mest sete År den seneste uge
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1700-1799 3. december 2020
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 1700-1799 22. februar 2022
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 23. september 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022
Socialistisk Bibliotek er et politisk venstrefløjsbibliotek, der laver Emnelister, Personlister og en Tidslinje, ligesom vi også indskanner ældre politiske artikler.
Te Socialist Library in Copenhagen is left wing library making Link Collections, a Timeline, and we are scanning older political articles (so far only in Danish).
See more in Om /About.
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
AlleAnarkisme / AnarchismAntikapitalistiske bevægelse / Anti-capitalist movementArbejderbevægelse / Labour movementBorgerrettighedsbevægelseDatoer / DatesEU / European UnionFascismeHistorie / HistoryKlima & Miljø / Climate & EnvironmentKolonialismeKønspolitik / GenderKrig / WarMarxisme / MarxismNaturvidenskab / ScienceØkonomi / EconomyOprør / RebellionRacismeSolidaritetStrejkerTerrorVenstrefløj
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
AlleAfrika / AfricaAsien / AsiaDanmark / DenmarkEuropaFinlandFrankrig / FranceIrlandItalienKina / ChinaLatinamerika / Latin AmericaMellemøsten / Middle EastØstrigPalæstina / IsraelPolenRusland / RussiaSpanien / SpainStorbritannien / Great BritainTyskland / GermanyUSA / United States of AmericaVenezuela
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
AlleFilmFoto / PhotoKirkegårdeKultur / CultureMusik / MusicReligion
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
AlleTidslinje: 2000-Tidslinje: 1900-1999Tidslinje: 1800-1899Tidslinje: 1700-1799Tidslinje: 1600-1699Tidslinje: 1500-1599Tidslinje: 0-1499Tidslinje: Før vor tid / B.C.E.
© Te Theme is developed by Socialistisk Bibliotek via Newspaper WordPress Theme by TagDiv. © 2022
Med Nexø til de sovjetiske forfatteres første kongres
Tekster 20. december 2020