da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de fr da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da de fi en en oc da en da da da da da da da da da da da da da da sv da nb da da da da en da da en da da en nb da en de en en en en en en da da en en en nb da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Niels Nøddebo Petersen 15. maj 20201. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 48 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Vores Ver­dens­hi­sto­rie 2. Bryd­nings­tid. Colum­bus 2019. 279 sider. (Euro­pæ­er­nes opda­gel­ses­rej­ser og eks­pan­sion I Ame­ri­ka, Afri­ka, Asien).
2. del af Peter Fre­de­rik­sens ver­dens­hi­sto­rie spæn­der fra Marco Polos rej­ser i 1200-tal­let til tiden før 1. ver­denskrig, der er dog hoved­vægt på for­skel­li­ge peri­o­der under og efter Oplysningstiden.
Der er 7 hoved­af­snit: Opda­gel­ser­nes tid; Oplys­ning­sti­den; Ide­o­lo­gi­er­nes tid; Kul­tur­mø­de­r­nes tid (Osman­ni­ske rige); Impe­ri­a­lis­mens tidsal­der; Kinas sid­ste kej­ser­dy­na­sti og Drøm­men om Ame­ri­ka. 2 ud af 7 afsnit foku­se­rer på områ­der uden­for Vesten (Osman­ni­ske rige og Kina)
Bind 2 har sam­me struk­tur som bind 1 med fak­ta­o­ri­en­te­re­de frem­stil­lings­tek­ster, der løben­de sup­ple­res af kor­te kil­deud­drag og 20 fokus­punk­ter. Hvert af de 7 afsnit afslut­tes med tjeks­pørgs­mål og over­blik over kernestof.
2. del af Peter Fre­de­rik­sens ver­dens­hi­sto­rie spæn­der fra Marco Polos rej­ser i 1200-tal­let til tiden før 1. ver­denskrig, der er dog hoved­vægt på for­skel­li­ge peri­o­der under og efter Oplysningstiden.
Balan­ce mel­lem alvi­den­de beskri­vel­ser og mere reflek­te­ren­de tilgange
Frem­stil­lings­tek­sten er beskri­ven­de, og det er for­fat­te­rens stem­me, som for­tæl­ler ele­ven, hvor­dan for­ti­den var. Kil­deud­dra­ge­ne kan være med til at ska­be vari­a­tion og moti­va­tion, når ele­ven hele tiden kan få en følel­se af at være tæt på for­ti­den, dog bru­ges uddra­ge­ne oftest til at under­støt­te frem­stil­lings­tek­sten og ikke til at vise muli­ge for­tolk­nin­ger af histo­ri­en. Der er enkel­te gan­ge, hvor man for­sø­ger at tyde­lig­gø­re årsags­for­kla­rin­ger f.eks. i afsnit­tet ’Hvor­dan kan ero­brin­ger­ne (af inka­ri­get) for­kla­res’ (s.52), hvor der er opstil­let tyde­li­ge fak­to­rer. Man kan dog dis­ku­te­re, hvor meget tyde­lig­gø­rel­sen af årsags­for­kla­rin­ger kan bry­de med den sam­men­hæn­gen­de frem­stil­ling, men vil­le det mon være rele­vant for ele­vens pro­blem­o­ri­en­te­re­de for­stå­el­se med fle­re tyde­li­ge årsags­for­kla­rin­ger f.eks. af den Ame­ri­kan­ske og Fran­ske Revo­lu­tion? Eller af Stor­bri­tan­ni­ens ero­brin­ger? Frem­stil­lings­tek­sten bevæ­ger sig også fra beskri­vel­sen af for­ti­den til mere reflek­te­ren­de niveau­er, når man for­tol­ker opda­gel­ser­nes betyd­ning (s. 39). Syns­punk­ter på impe­ri­a­lis­men (s. 207) og ikke mindst på s. 157–159, hvor man i et kort kapi­tel foku­se­rer på Ori­en­ta­lis­me. Det­te kapi­tel afvi­ger fra resten af frem­stil­lings­tek­ster­ne ved en mere teo­re­tisk til­gang, og der­for min­der det mere om bogens fokuspunkter.
I bind 1 fun­ge­re­de fokus­punk­ter­ne som gode reflek­si­ve afstik­ke­re, hvor ele­vens histo­ri­e­be­vidst­hed kun­ne styr­kes, for­di man fik lov til at dvæ­le ved muli­ge for­tolk­nin­ger og syn på for­ti­den. Igen i bind 2 fun­ge­rer de fle­ste fokus­punk­ter rig­tig godt, for­di de poten­ti­elt bry­der og til tider dis­ku­te­rer med frem­stil­lings­tek­stens beskri­ven­de enty­dig­hed. Det er f.eks. til­fæl­det på s. 57 i fokus­punk­tet ’Etno­cen­tris­me og euro­cen­tris­me’, hvor ele­ven skal fin­de eksemp­ler på etno­cen­trisk histo­ri­eskriv­ning i sam­me kapi­tel af bogen. Fle­re af bogens fokus­punk­ter kan der­for sti­mu­le­re ele­vens arbej­de med histo­ri­e­be­vidst­hed, og det kan nedsla­ge­ne med histo­ri­e­brug også, f.eks. om ’Den sid­ste kej­ser’ (s. 212), ’De dødes dag’ (s. 47) og ’Sla­ve­ri’ (s. 257).
Fokus­punk­ter­nes kor­te for­mat bety­der, at man som lærer for­ment­lig skal instru­e­re ele­ven lidt, hvil­ket bl.a. er til­fæl­det med det spæn­den­de punkt om dis­kur­ser (s.226).
Euro­pæ­i­ske per­spek­ti­ver på verden?
I bogen er der en ten­dens til at væg­te de euro­pæ­i­ske per­spek­ti­ver frem­for at for­stå andre grup­per og befolk­nin­ger. I afsnit­tet om den span­ske ero­bring af Azte­ker­ri­get er der dog en balan­ce­ret vægt­ning mel­lem span­ske og azteki­ske mate­ri­a­ler og synspunkter.
I afsnit­tet om Oplys­ning­sti­den og revo­lu­tio­ner er der gode beskri­vel­ser og del­vis for­kla­rin­ger på udvik­lin­ger­ne i Eng­land, Frank­rig og Ame­ri­ka, dog kan man sav­ne for­kla­rin­ger på, hvor­dan de bor­ger­li­ge revo­lu­tio­ner hav­de betyd­nin­ger i resten af ver­den f.eks. i for­bin­del­se med de lat­i­na­me­ri­kan­ske og cari­bi­ske frihedskampe.
I ’Impe­ri­a­lis­mens tidsal­der’ beskri­ves opbyg­nin­gen af det bri­ti­ske impe­ri­um. Indi­en skri­ves ind i en dis­kurs som ’impe­ri­ets juvel’, for­di Stor­bri­tan­ni­en tjen­te man­ge pen­ge på han­de­len med Indi­en. Afsnit­tet har fokus på den han­del, som det ostin­di­ske kom­pag­ni opbyg­ge­de, og fle­re ste­der næv­nes det, at kom­pag­ni­et lave­de afta­ler med og fik kon­trol over områ­der. I det hele taget kan man få det ind­tryk, at Indi­en blev fre­de­ligt over­ta­get, for­di ero­brings­kri­ge­ne, som Stor­bri­tan­ni­en gen­nem­før­te, nedt­o­nes. En mere balan­ce­ret frem­stil­ling kun­ne måske spør­ge til, hvad inder­ne fik ud af koloniseringen?
Afri­ka får en histo­rie, når euro­pæ­er­ne kæm­per om at ero­bre kon­ti­nen­tet, når Stan­ley og Living­s­to­ne udfor­sker Afri­ka og når Eng­læn­der­ne sny­der kong Lobengula.
Ende­lig ses ten­den­sen også i ’Mødet med indi­a­ner­ne’ hvor det beskri­ves hvor­dan indi­a­ner­ne hand­le­de med nybyg­ger­ne i ’fron­ti­er’- områ­der­ne, og hvor­dan indi­a­ner­ne blev bekæm­pet af både nybyg­ge­re og sta­ten. Kapit­let afslut­tes med for­mu­le­rin­gen: ’indi­a­ner­nes sid­ste kram­pe­træk­ning fandt sted i 1890’, da de blev mejet ned ved byen Woun­ded Knee (s.256) og kan næsten give ele­ven det ind­tryk, at indi­a­ner­ne blev udryd­det, for­di kapit­let sam­ti­dig slut­ter. I under­vis­nin­gen kan man evt. sup­ple­re bogen med, at indi­a­ner­ne fort­sat lever og kæm­per for ret­tig­he­der, og i en histo­ri­e­brugs­kon­tekst kun­ne det være rele­vant at næv­ne, hvor­dan Ame­ri­can Indi­an Move­ment besat­te Woun­ded Knee i 1973.
Sam­let fort­sæt­ter bind 2 de gode tak­ter med at anspo­re ele­ven til mere pro­blem­o­ri­en­te­re­de reflek­sio­ner i fokus­punk­ter­ne, og frem­stil­lin­gen inde­hol­der gode indslag om histo­ri­e­brug, der til­sam­men giver bogen en god ret­ning mod lære­pla­nen. Sam­ti­dig er det også vur­de­rin­gen, at ’Vores ver­dens­hi­sto­rie 2’ over­ve­jen­de beskæf­ti­ger sig med euro­pæ­i­ske og vest­li­ge udvik­lin­ger og syns­punk­ter på bekost­ning af resten af verden.
Hjem­mesi­de | Se mere
Noter #233: Nor­den under Den Kol­de Krig
Hørings­svar til påtænkt revi­sion af læreplaner
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer