da id en en de de de en en en en fr fr fr fr en fr en fr fr ja da da da da da da sv fr es it it it it it it fr it fr it sv sv da da da da en fr da it da da da da fr da da da da da da de da da da en da de da da en da da da en da da en da en da da sv en en da da da nb da da da da da da da da en
1980-1989 – Gladsaxe Lokalhistoriske Forening
Kommunen fik et nyt Hovedbibliotek placeret lige ved siden af Rådhuset. Dermed blev administration og katalogafdeling flyttet sammen med biblioteksudlånet. I Høje Gladsaxe Centret skiftede hovedbiblioteket status til filialbibliotek, og filialbiblioteket i Buddinge, der lå på 1. sal yderst i Buddingecentret over mod Tinghøjparken, blev nedlagt.
Der var også sat midler af til kunstnerisk udsmykning. Den kom Bjørn Nørgaard, der selv var født i Søborg, til at stå for. Der er bl.a. en impossant indgangsportal, et tårn i den indre gård, og et par statuer på taget – kunstneren selv og hans kone Lene Adler-Petersen.
Læs mere i årbog 2017.
Cirkus Benneweis kom til Søborg. Johannes Kaastrup og Søborgs hjerte havde købt 400 cirkusbilletter som blev solgt for kun 27 kroner i en cirkuskampagne i Søborgs hjerte. Diana Benneweis dukkede selv op og var med til at sælge billetterne på Søborg Hovedgade. Gladsaxe Bladets fotograf Svend Nielsen var til et pressemøde, hvor han fik overtalt borgmester Tove Smidth til at blive fotograferet på en af Benneweis store elefanter som optakt til kampagnen.
Den alternative lokalavis Gladsaxen så dagens lys. Den udkom med 9 numre frem til 1983.
På venstrefløjen var der en udbredt opfattelse af, at det var svært at trænge igennem med historier og indlæg i den lokale presse. Der havde i hele landet fra starten af 1970’erne været en bølge af alternative lokalaviser ofte med navnet ‘Folk i ….’ (bynavnet).  I Gladsaxe lagde man sig ikke i slipstrømmen heraf, så det blev til Gladsaxen. Det var en gruppe på 20-30 barfodsjournalister, der stod for historier, fotos, tegninger, opsætning, distribution og gadesalg. Den udkom ca. hver anden måned i et oplag på 3-500 stk. Den blev finansieret af abonnementer og løssalg. Efter knap to år gik den i sig selv. Primært fordi en stor del af aktivisterne fik børn, og dermed andet at se til.
Fra starten var det hensigten, at det ikke skulle være en specielt socialistisk avis. Der skulle også være plads til radikale Radikale og venstresnoede Venstrefolk blandt skribenterne. Det lykkedes ikke rigtigt. I praksis blev det historier båret af aktivisternes lyst, og det var i mange retninger. Det passede så ikke rigtigt ind i de socialistiske partiers dagsordener, så der var ikke megen støtte at hente der.
Koszalin-hjælpen. I Polen blev der indført krigsretstilstand 1. december. Politiske aktivister blev fængslet. Der var mangel på alt.
Koszalin i Polen blev Gladsaxes officielle venskabsby i 1967. Straks efter krigsretstilstanden  samlede Gladsaxe ind til hjælpearbejdet i Polen særligt rettet mod venskabsbyen. Der var stor folkelig opbakning. Allerede i midten af december blev første sending sendt afsted. Anden sending blev afsendt 18. januar 1982. I stueetagen på Gladsaxe Hovedbibliotek var der stuvende fuldt af tøj, sko, støvler, medicin, senge, sæbe, bleer og meget andet. Det blev til i alt fem hjælpetransporter med i alt 25 lastvogne med fire anhængere og 260 tons fødevarer, medicin, dentaludstyr og tøj. Hjælpen svarede i kroner og ører til 4.133.500 kroner.
Læs mere i Tove Smidths bormesterminder i Årsskrift 1983.
Nedrivningen af det gamle Gladsaxe påbegyndes. Den gamle rytterskole, flere stråtækte huse, mejeriet, købmanden m.fl. forsvinder for at give plads til tæt-lav byggeriet Branddammen.
En attraktion på Stengårds Alle nr. 290 var muren med 32 dyremotiver udført i beton, der ikke skønnedes værd at bevare. Figurerne var skabt af bagermester Elverdals stedfar Frederik Christensen, der som pensionist havde taget ophold i hjemmet hos stedsønnen. Han var plaget af gigt, men det forhindrede ham ikke i at udføre sine kunstneriske aktiviteter. Gladsaxe Kommune købte bagerforretningen og ombyggede den til ”Lænkelaboratoriet”. Da kommunen rev huset ned i 1982, blev figurerne fordelt hos 12 private borgere samt boligselskabet i Værebro og i Torveparken.
Gladsaxe får sit første egentlige byggevaremarked – 4K – på Gladsaxe Møllevej lige ved Trafikpladsen. Et byggemarked på 3.500 kvm. Det var en nyskabelse, og en trussel mod de mange trælasthandler der var i Bagsværd, Buddinge og Søborg. Byggemarkedet er udbygget flere gange, og skiftede navn fra 4K til Silvan i starten af 1990’erne.
Ole Andersens reception d. 1. november 1983, da han blev indsat som borgmester i Gladsaxe Kommune. Billedet viser ham på kontoret med et udsnit af gaverne fra receptionen
Et smukt nyt posthus lige over for Søborg Torv i forlængelse af det nye butiksstrøg Søborg Torv Øst til 20 millioner kroner Der var plads til 130 ansatte.
To gode skoler skal blive til en endnu bedre skole. De sammenlagte skoler John F. Kennedy og Dag Hammerskjöld skolerne bliver til Høje Gladsaxe skoler.
Hovedstadens Naturgas får hovedsæde i den gamle højttalerfabrik Peerless bygning på Gladsaxe Ringvej. 9000 husstande i Gladsaxe skal omstilles fra bygas til naturgas.
Det betyder så også at et af byens vartegn, Mørkhøj gasbeholder, må lade livet.  Duften – af ikke gas men sporstoffer fra bygassen – havde ofte ligget over dele af Gladsaxe erhvervskvarter, kolonihaverne Voldly og Mosehøj samt bebyggelsen Ved Kirken blev ikke savnet.
Niels Bohrs Plads. Atomfysikeren og nobelpristageren Niels Bohrs fik i anledning af hans 100 års fødselsdag sin egen plads i Søborg, placeret for enden af den vej Gladsaxe Sognerådet opkaldte efter ham i 1925, da vejen skiftede navn fra Frederiksborg Alle. Beboerforeningen på vejen med Finn Lieb Petersen som formand, samlede via Gladsaxe Bladet de nødvendige 60.000,00 kroner ind til at fremstille busten. En kopi af busten foran Københavns Universitet.
I November kunne “Medborgerforeningen Søborg Posthus” efter mange års strid og længsel endelig opleve drømmen, da det nye “Borgernes Hus” kunne indvies, som kommunalt drevent medborgerhus. Der var børnecenter i underetagen, hvor institutioner og foreninger kunne få trykt deres pjecer og foldere m.m.
Det gamle posthus fungerede som medborgerhus frem til ca. 2014. Herefter købte Gladsaxe Håndværkerforening bygningen. De lejer en del af stueetagen ud til Gladsaxe Bladet.
Det lokalhistoriske museum, der ikke blev til noget. Der dukkede et forslag op om at bevare Buddinge gamle Skole der husede Teknisk Forvaltning, og som tidligere havde været kommuneskole og rådhus, som et kommende hjemsted for lokalhistorisk arbejde med et lille museum. Men planen blev aldrig realiseret.
Smuk bog lige før det var for sent. Gladsaxe bladet udgav bogen “Gladsaxe-miljøer før og nu i en billedkavalkade“. Den var med tekster af lokalhistorikeren Arne Hermann. Som titlen angiver  var der fotos af alle afkroge af kommunen fra først i århundredet og samme sted igen ca. 80 år efter.
Bogen fik en række fine ord med på vejen, da den blev lanceret af Gladsaxe Bladet på Hovedbiblioteket med et indbudt publikum fra Handelsforeningen for Søborg og Omegn, Gladsaxe Håndværkerforening, Historisk – Topografisk Selskab i Gladsaxe kommune og Søborg Grundejerforening og stadsbibliotekar Sven Stilling.
Bogen fås kun antikvarisk i dag.
Pensionisterne rykker ind i den gamle stationsbygning i Bagsværd. Som en smuk 50 års jubilæumsgave får pensionistforeningen af 1939 overdraget Bagsværd gamle stationsbygning. Stationsbygningen er opført i 1920 og har ikke været i brug i længere tid. Foreningen flytter fra et lejet hus på Tinghøjvej og ind i de nye lokaler dog med den klausul at ejendommen også kan anvendes af andre.
På  Gladsaxe kommunes hjemmeside.  Kilder med mindre andet er angivet gladsaxebilleder.dk og Jørgen Olsen: Gladsaxe Bladets 100 år.
Ved at bruge gladsaxelokalhistorie.dk accepterer du at vi bruger cookies bl.a. for at sikre en god oplevelse og til at føre statistik.
Læs Gladsaxelokalhistorie.dk's cookie- og privatlivspolitik her