da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da en da en en da da da da da da da da nb en da da en da da en da da en da en en da nb en en en en en en da da en en en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Lasse Taagaard 15. maj 20201. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
I beskri­vel­sen af Dan­marks kort­læg­ning fin­des der to svær­væg­te­re. I det ene hjør­ne står en gam­mel klas­si­ker: N. E. Nør­lunds Dan­marks Kort­læg­ning fra 1943 (2. udg.), der blev udgi­vet, som en del af seri­en Geo­dætisk Insti­tuts skrif­ter i anled­ning af insti­tut­tets 100-års jubilæum. Her er tale om en svær­væg­ter; ved ind­vej­nin­gen sprang bogen min køk­ken­vægts ska­la, så væg­ten må være 5kg+ med måle­ne 50x32,5x4cm. Vær­ket er til­med flan­ke­ret i ring­hjør­net af tre sekun­dan­ter; sup­ple­ment­bin­de­ne om Grøn­land, Island og Færø­er­nes kort­læg­ning. Vær­ket har udover sin lidt tun­ge beskri­ven­de del hele 105 udfol­de­li­ge kort.
I det andet hjør­ne står det nye kar­to­gra­fi­ske værk af Peder Dam: Kort­læg­nin­gen af Dan­mark (2019). Her er lige­le­des tale om én af de tun­ge dren­ge, hvor køk­ken­væg­tens nål først stop­pe­de v. 4,3kg. Vær­ket er også ét, som opta­ger en del plads på bog­re­o­len med sine 38x30x4,5 cm og mere end 200 far­ve­tryk­te kort. Og hvad Kort­læg­nin­gen af Dan­mark ikke har i bred­de, høj­de, tyng­de ift. Nør­lunds værk, har det til gen­gæld i dyb­den i mere end én forstand.
Imel­lem de to tita­ner står en flu­e­væg­ter fra 1952; Bo Bram­sens Gam­le Dan­marks­kort, som med sine 35x26x2,5 cm har svær­væg­ter­po­ten­ti­a­le, men mang­ler tyng­den med sine blot 1,3 kg. Dog var vær­ket det før­ste, der med sin hånd­ter­li­ge stør­rel­se; sine gode sil­hu­et­ter af dan­marks­kor­tets udvik­ling; og “sin fri­e­re og let­te­re til­gæn­ge­li­ge behand­ling” (Bram­sen, s.9) for­mid­le­de emnet ud til den bre­de befolk­ning. Det­te til trods for at det pri­mært trak kraf­tigt på Nør­lunds for­mid­lings­mæs­sigt tun­ge­re værk oven­for. Bram­sen er endt som en klas­si­ker, der anven­des af auk­tions­hu­se, når gam­le dam­marks­kort skal iden­ti­fi­ce­res inden de skal under hammeren.
Bram­sens klas­si­ker­sta­tus er dog under vold­somt pres fra den nye dreng i rin­gen. Peder Dam har begå­et et værk, som er for­mid­lings­mæs­sigt i topklas­se. Spro­get er let og leven­de; de tryk­te kort er sto­re, så detal­jer­ne kan ses; og vær­ket tager læse­ren i hån­den og føl­ger den­ne fra kar­to­gra­fi­ens start med indrids­nin­ger på skif­fer­sten, over de antik­ke kort til dan­marks­kor­te­ne. Men dan­marks­kor­tet er mere end bare Dan­mark; der­for har Peder Dam i tråd med Nør­lund også inklu­de­ret kort af Grøn­land, Island og Færø­er­ne, men tager skrid­tet vide­re, når kort af de dan­ske kolo­ni­er, Nor­ge og ende­lig kort/prospekter af dan­ske byer inklu­de­res. Det gøres uden at den røde tråd tabes gen­nem vær­ket. Og sta­dig er der plads til den gode histo­rie; én er histo­ri­en om Jens Søren­sens spionkort af Karlskro­na, som skul­le laves uden at sven­sker­ne opda­ge­de det; en anden er histo­ri­er­ne om den bevidst­lø­se kopi­e­ring af dan­marks­kort, som vide­re­brag­te de sam­me fejl i årti efter årti. Eksem­pel­vis sagn­by­en Vend­sy­s­sel, som skul­le lig­ge midt i lands­de­len og som eksi­ste­rer på samt­li­ge dan­marks­kort fra mid­ten af 1500-tal­let til langt op i 1700-tal­let. Byen har da også fra tid til anden i tids­krif­tet Skalk vakt spe­ku­la­tio­ner om den rent fak­tisk skul­le have eksi­ste­ret? Et sid­ste eksem­pel er Sop­hieod­de på Vest­fyn (ved Strib) lige over­for Fre­de­riksod­de (det nuvæ­ren­de Fre­de­ri­cia). Anlæg­gel­sen af fæst­nings­by­en Fre­de­ri­cia, opkaldt efter Fre­de­rik III, skul­le akkom­pag­ne­res af en til­sva­ren­de by på mod­sat­te side af bæl­tet, som bar dron­ning Sop­hie Ama­lies navn. Da Karl-Gustav kri­ge­ne brød ud, bestod Sop­hieod­de af et par skan­ser og få huse, og efter kri­gen blev Sop­hieod­de aldrig etab­le­ret i mod­sæt­ning til Fre­de­ri­cia. Dog leve­de byen gla­de­ligt vide­re på kort helt ind­til mid­ten af 1700-tal­let, hvor uden­land­ske kar­to­gra­fer i ste­det begynd­te at kopi­e­re dan­ske kort frem­for andre uden­land­ske, hvor­ef­ter byen forsvandt.
Kort­læg­nin­gen af Dan­mark blev ikke uden grund nomi­ne­ret til Wee­ken­da­vi­sens lit­te­ra­tur­pris 2019. Tak­tisk har bogen de bed­ste ele­men­ter med fra sine for­gæn­ge­re; Nør­lunds man­ge kort og Bram­sen gode for­mid­ling. Tek­nisk kom­mer udvik­lin­gen i tryk­ke­tek­nik­ken bogen til gode, da de sto­re far­ve­tryk­te kort frem­står far­ve­ri­ge og skar­pe ift. sine for­gæn­ge­re. Dog er der én anke på vær­ket og det er udhol­den­he­den. Da sel­ve bog­blok­ken er usæd­van­ligt stor og tung, opstår der en stor belast­ning på for­satspa­pi­ret, som er det papir, der for­an og bag en bog er limet mel­lem bog­blok­ken og bog­omsla­get. For­satspa­pi­ret styr­ker bog­blok­kens for­bin­del­se med bog­bin­dets sider (for- og bag­perm), men af uransa­ge­li­ge årsa­ger, har Lind­hardt og Ring­hof ikke valgt at for­stær­ke for­sats­bla­det. Resul­ta­tet vil for­modent­ligt vise sig om føje år i hyp­pigt anvend­te eksem­pla­rer af vær­ket; omsla­get vil sim­pelt give op og skil­le sig fra bog­blok­ken. Til sam­men­lig­ning anvend­te Munks­gaard på deres for­lags­bind af Nør­lunds Dan­marks kort­læg­ning seks bre­de styk­ker ‘sport­sta­pe’ under for­sats­bla­det for at hol­de bog­blok og omslag sam­men — og de hol­der sta­dig knap 80 år efter.
Peder Dams Kort­læg­nin­gen af Dan­mark har en frem­træ­den­de — men skån­som — plads på min bog­re­ol ved side af sine for­gæn­ge­re. Jeg spår, at den­ne svær­væg­ter — på trods af sin achil­les­hæl — i man­ge år frem bli­ver refe­ren­ce­værkét for Dan­marks kortlægning.
KS og HF‑E | Historielaerer.dk | Histo­ri­e­di­dak­tisk netværk
Gra­tis onli­ne­kur­sus i danmarkshistorie
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Klok­ker­ne rin­ger for Weimarrepublikken
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer