da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da da nb da da da da da da da nb da da da da da da lv de en fr da da da da da da da da da da da da da da nb en da fr en cs en en en en en en en da da en en en es da da sv da it en da en de da en en da nl de da nl en da nl en da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Kim Hornbech 14. februar 20211. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 45 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 33 visninger | af Anders Bærholm Frikke
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 28 visninger | af Ulrik Grubb
Lov og ansvar 24 visninger | af Jon A.P. Gissel
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 20 visninger | af David Kyng
USA’s histo­rie til ca. 1900 16 visninger | af Ulrik Grubb
Vores ver­dens­hi­sto­rie 3 16 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Sørø­ver­hi­sto­ri­er 15 visninger | af Lars Henriksen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 828 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 363 visninger | af Christian Bojesen
Det sor­te USA, 2. udgave
Fra Uaf­hæn­gig­hed­ser­klæ­rin­gen til Bla­ck Lives Matter
Den­ne gen­nem­re­vi­de­re­de 2. udga­ve af Jørn Brøn­dals bog om den afro­a­me­ri­kan­ske befolk­nings histo­rie inde­hol­der en ny ind­led­ning samt to nye kapit­ler, der fører histo­ri­en frem til i dag – med Bla­ck Lives Mat­ter, poli­ti­vold og udvik­lin­gen under Trump.
Som euro­pæ­e­re kig­ger vi fra tid til anden på det mysti­ske land på den anden side af Atlan­ter­ha­vet, og fra tid til anden vir­ker det som om, USA lig­ger på en anden pla­net. Hvor­dan kan men­ne­sker, som vi langt hen af vej­en deler histo­rie, kul­tur og sprog med, alli­ge­vel kan være så ander­le­des. Jørn Brøn­dals bog er ikke et dår­ligt sted at begyn­de, hvis man vil lære noget om vores kusi­ner og fætre på den anden siden af dam­men. Førsteud­ga­ve af Brøn­dals Det sor­te USA kom i 2016, og selv om det ikke vir­ker som læn­ge siden, er der alli­ge­vel sket ikke så lidt på de sid­ste fire år, som jo til­fæl­dig­vis fal­der sam­men med Donald Trumps embedsperiode.
Så kom­pli­ce­ret som USA’s histo­rie er, kan man dog trø­ste sig ved, at den trods alt ikke er så lang, idet det jo er natur­ligt at lade USA’s histo­rie begyn­de i 1776. Det er selv­føl­ge­lig lidt en til­s­ni­gel­se, for ver­den, end ikke den ame­ri­kan­ske begynd­te jo i 1776, og man kan også argu­men­te­re for, at det sor­te USA begynd­te før 1776. Det gør Brøn­dal dog ikke; og det behø­ver han hel­ler ikke. Det ame­ri­kan­ske dilem­ma, som bli­ver bogens gen­nem­gå­en­de tema begynd­te jo i 1776, da alle mænd (dvs. ’men’ der iføl­ge min ord­bog kan over­sæt­tes til både mænd og men­ne­ske, men dilem­ma­et mel­lem sor­te og hvi­de for­bli­ver det sam­me) blev erklæ­ret lige og frie i Den Ame­ri­kan­ske Uaf­hæn­gig­hed­ser­klæ­ring sam­ti­dig med at sla­ve­ri­et fort­sat­te. Det­te dilem­ma – eller para­doks, bli­ver bogens omdrejningspunkt.
Brøn­dal bry­der i Det sor­te USA dilem­ma­et op i fire peri­o­der med hver sit karak­te­ri­sti­ske for­hold mel­lem sor­te og hvi­de ame­ri­ka­ne­re. Den før­ste del hand­ler såle­des om det fak­ti­ske sla­ve­ris histo­rie i USA; dvs. fra De For­e­ne­de Sta­ters grund­læg­gel­se til Den Ame­ri­kan­ske Bor­ger­krigs afslut­ning og den trods alt noget tøven­de fri­sæt­tel­se af slaverne.
Den anden del beskri­ver det beryg­te­de Jim Crow-arran­ge­ment, som det fol­de­de sig ud efter bor­ger­kri­gen og den noget mis­lyk­ke­de rekon­struk­tion. Jim Crow-love­ne og ikke mindst den mang­len­de lovgivning/retshåndhævelse kom til at fyl­de meget i ikke bare syd­sta­ter­ne, men også i nord­s­ta­ter­ne, som jo ellers hav­de kæm­pet og vun­det kri­gen – bl.a. på grund af mod­stand mod sla­ve­ri­et. I nord­s­ta­ter­ne var der såle­des også kun i nogen grad en accept af de sor­te som lige­vær­di­ge medborgere.
Den tred­je del af bogen hand­ler om bor­ger­ret­tig­heds­be­væ­gel­sens stor­heds­tid begyn­den­de med Rosa Park og afslut­ten­de med mor­det på Mar­tin Lut­her King og bor­ger­ret­tig­he­dens udt­o­ning i halvfjerd­ser­ne. Kapit­let beskri­ver bor­ger­ret­tig­heds­be­væ­gel­sen, som dog dår­ligt kan beskri­ves som en bevæ­gel­se, men sna­re­re som en ræk­ke bevæ­gel­ser, der både sam­ar­bej­de­de og mod­ar­bej­de­de hinanden.
Den fjer­de og sid­ste del behand­ler tiden efter bor­ger­ret­tig­heds­be­væ­gel­sens stor­heds­tid med sær­lig fokus på Bara­ck Oba­ma og hans betyd­ning for USA og sær­ligt de sor­te i USA, og den for­sø­ger lige­le­des at gøre en slags sta­tus over, hvor­dan det for­hol­der sig i dag; mere her­om senere.
Et gen­nem­gå­en­de træk ved Brøn­dals Det sor­te USA er, at den er usæd­van­ligt velskre­vet. Ikke blot for­di der er meget få for­mel­le fejl; sådan­ne kan jo dog til­gi­ves, hvis antal­let er beske­dent. Det er ikke blot det, der gør Det sor­te USA velskre­vet; i ste­det er det et sprog, som fly­der let og leven­de. Det bety­der ikke, at det intel­lek­tu­el­le niveau fejl­er noget. Det bety­der tvær­ti­mod, at selv om ind­hol­det er kom­plekst, så er det en let­læst bog; fak­tisk er det en for­nø­jel­se at læse den. End­vi­de­re er det en for­nø­jel­se, at der sta­dig er for­fat­te­re, der taler om sla­ver i ste­det for det iden­ti­tetspo­li­ti­ske udtryk, sla­ve­gjor­te; for­døm­mel­sen af sla­ve­ri­et bli­ver hver­ken stør­re eller min­dre af, at man gør spro­get min­dre mundret.
Brøn­dal kon­sta­te­rer imid­ler­tid, at de fle­ste BLM-demon­stra­tio­ner har været fre­de­li­ge; hvil­ket for så vidt også er rig­tigt (og iføl­ge wiki sik­kert mere end 90 %), men det er måske lige let nok at over­se de man­ge til­fæl­de med vold og øde­læg­gel­ser blot for­di der har været fle­re fre­de­li­ge end vol­de­li­ge demon­stra­tio­ner. For­bes opgør BLM-pro­tester­ne til at have kostet 18 men­ne­ske­liv de før­ste tre måne­der efter Geor­ge Floyd – og der fin­des også andre opgø­rel­ser, som man kan goog­le sig til; det er også let at goog­le sig til bil­le­der af bål og brand i gaderne.
Såle­des er det også lidt ærger­ligt, at Brøn­dal er fal­det for fri­stel­sen til at lade Geor­ge Floyd ram­me for­tæl­lin­gen ind. Sagen hav­de en tyng­de i nyhe­der­ne, der gjor­de bogen aktu­el, og for­mid­lings­mæs­sigt gav det jo også bogen en hånd­fast ram­me. Geor­ge Floyd er imid­ler­tid ikke en Rosa Parks, langt min­dre en Mar­tin Lut­her King. Det er også pro­ble­ma­tisk enty­digt at tale om dra­bet som raci­stisk moti­ve­ret. Det var et drab; fak­tisk er det noget for­ban­det svi­ne­ri (par­don mit fran­ske). Det hver­ken kan eller skal und­skyl­des, men at anty­de, at det end ikke bør dis­ku­te­res, hvor­vidt to hvi­de, en asi­at og en sort betjent begår raci­stis­me på en sort mand, er mangelfuldt.
Det­te må ikke ses, som et argu­ment for, at der ikke fin­des racis­me, men det er måske en tan­ke værd om det grund­læg­gen­de pro­blem sta­dig er racis­me eller struk­tu­rel racis­me; det kun­ne jo være, at det i høje­re grad er ble­vet et soci­alt pro­blem. Det­te anty­der Brøn­dal hel­dig­vis også i afslut­nin­gen, hvor han gen­nem­går nuti­dens pro­ble­ma­tik­ker, og det er i den­ne for­bin­del­se en skam, at Brøn­dal ikke ind­dra­ger fx Pro­fes­sor Tho­mas Sowell, der peger på at en fami­lies inter­es­se for uddan­nel­se i høje­re grad end far­ve har betyd­ning bør­ne­nes kar­ri­e­re­mu­lig­he­der – og i paren­tes bemær­ket er Sowell selv sort og fra meget besked­ne kår.
USA er betændt og i kon­flikt med sig selv – det er det ikke let at skri­ve om eller for­hol­de sig afba­lan­ce­ret til, og på trods af mine anker, mener jeg sta­dig at Jørn Brøn­dals Det sor­te USA er en læse­vær­dig bog; sær­ligt de før­ste tre kapit­ler er for­mi­dab­le. Bogen bør der­for også befin­de sig på alle sko­le­bi­bli­o­te­ker, så den kan fin­des frem til SRP-skriv­nin­gen og lignende.
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Historiefaget på Energimuseet - gør din historieundervisning levende
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer