sv sv da da sv en en el el da da da en da ca da da da sv da da da da en da da nl da sv pl da da en es da nn el el da en da sv fr da nb it da da da da da da sv da da en da fr fr da da da el el da da fr en ur en en en fr da da en en da da da hbs_lat fr da da nn fr en fr da da en en fr en en el de el el da da da da el da da da da da el da da da da ru nb da da da ru da nb da nn ru fr nb ru es da ru ru da da da da da da da ru da da da en da da da da da da ru tr da da da da da da ru is da da da da ru es da da el ru es da ru fr da da da da ru nb da da da ru fi da da da ru sv da en da hbs_lat en en en en da fr da en de da da ru es da ru en da da da ru hbs_lat da da da da ru da el da da el da da da da da da el en da ru nl da da da da en da da el ru pl da da da da el da el ru sv da da ru da da da da da da da da cs da ru da nn el da da da el da da da da el da da da da el da da el da da ru da el da da da el da da da da da ru da el da da da el nl sv da ru da da da da de da da en ru da da da da da da da da ru en ru it da sv da da da de da da ru nl ru nb da da el da da da ru da da da da da el fr da da fr da da da da da en da da da en da da da da sv sv da da da da da da da da da da da nb da da fr sv da da da en da da en da da en da da da da et da de da da da da da el hbs_lat da da da da es et da en pl da da en da da da da en it de nb da da da ca sv da da ceb da da ceb nl da da ur it cs da en da da es da da da de da da da en en da da da da ceb da da da da es fr da da da da hbs_lat da da da da en en es da da nb en de fr da da da da da war fr da da da nb da en da da da da nb en es da da da da da hbs_lat da da da da es da da da nb da sv da da da da da fr vi sv da da da ceb fr da da da hbs_lat sv da da da en ca da da da el da da da da da da en da sv da da da en da en el en da nb de da da en da nb en da nb el pt da da en da da da da da da da da el da da de da da en nb da nb sl da fi el ast da da da da sv nb da sv nl da sv el da da nb de da da da da da da da da el es da da da da da da da da it da da el en da en sv da sv sv da sv nl da nb el da da da da da en en da nb da da sv el da da da da da da pt da nb en da da el nb da nb da da da nb da nb en da nb el da da da da da da sv da de hu da da el en da de da da da da da da nl da da el da da da de da da en da da sv da da el da da da nb da da nl da da da da da el sv da en en da en da da da en da da el de da ceb sl da en en da cs da da sv el da da da en da en nb da sv en da nb el et da da da da nl en da en sv da sv el da da da da da da nb da de nb da sv el da da da sv da da sv da da nb da da el nb da nb en da nb da da da da da da el da da da fr da fr da da da de da da el en da da da da da de da en da da da el de da nb en da sv da da en da da el en el da da da da da da da en da da da nl da da da da da da el fi da pl da da da it da da da el de da da eo da de da el de da en da da da da fr el de da da el
I universet på vores lille Jord
Nøgleordene for dette lille mini leksikon er MINDST - STØRST - ÆLDST
Ceres og Vesta - dværgplaneter tæt på Jorden
Den første skov for 385 millioner år siden
Fossil - 140 millioner år gammelt fossil .
Jupiter den største planet i solsystemet
Mennesket og Det korte liv
Merkur - planeten nærmest Solen
Neptun - planeten længst væk fra Solen
Pluto en lille dværgplanet langt fra Jorden
Rødgran fra Sverige 9550 år gammel
Saturn den næststørste planet i solsystemet
Vesta og Ceres - dværgplaneter tæt på Jorden
*Alb   All   Ass   Bal   Bil   Bog   Bor   Brø   Brø   Dra
*    Ege   Esb   Faa   Fan   Fav   Fax   Fre   Fur   Gen
*Gla   Glo   Gre   Gri   Gul   Had   Hed   Hel   Her   Hil
*    Hjø   Hol   Hor   Hvi   Høj   Hør   Ika   Ish   Jam
*Kal   Ker   Kol   Køb   Køg   Lan   Lej   Lem   Lol  Lyn
*   Læs   Mar   Mid   Mor   Nor   Nyb   Næs   Odd
*Ode  Ods   Ran   Reb   Rin   Ros  Rud  Sam   Sil   Ska
*   Ski   Sla   Sol   Sor   Ste   Str   Sve   Syd
*Søn   Rødovre   Thi   Tøn   Tår   Val   Var   Vej   Ves   Vib
*   Vor   Ærø   Aab   Aal   Årh
Pandemier - De 10 største i på verdensplan
Pandemi - Pest 1347 i Italien
Pandemi - Kopper 1796 vaccine
Pandemi - Kolera 1853 København
Pandemi - Den spanske syge 1918, influenza
Solens struktur hvor kernen er nr. 1
Energiproduktionen foregår i kernen. Al energi produceres af fusion, som skal gennemtrænge flere på hinanden liggende lag ud til solens fotosfære, før det kan komme ud i rummet som sollys.
Solen blev dannet sammen med planetsystemet for over 4½ milliarder år siden, da en stor gassky fandt sammen og dannede en gruppe af stjerner, hvor solen var en af dem. Udover Jorden kredser der syv andre planeter og et utal af kometer, asteroider og andre småting omkring Solen. Alligevel indeholder Solen mere end 99% af solsystemets samlede masse.
Solen er bare en af ca. 200 milliarder stjerner i Mælkevejen, Den er 5.500 grader varm, og dens kerne har en temperatur på 15 millioner grader. Afstanden til Solen er 150 millioner km, og det tager lyset 8 min. og 19 sek. at nå fra Solen til Jorden. Solen er 109 gange støre end Jorden.
Solpletter er koldere områder på Solens overflade, som opstår på grund af sammensnøringer i Solens magnetfelt. Du kan se dem på billedet til venstre.
Fotosfæren er Solens synlige overflade. Den lyser hvidgul på grund af dens høje temperatur.
Solen er en helt almindelig stjerne, der findes milliarder som dem i universet. Vores egen stjerne Solen er centrum i solsystemet og er kilden til alt liv på Jorden. Uden Solen ville planterne ikke kunne gro og dyrene ikke kunne leve.
Solen driver desuden årstiderne, havstrømme, vejret og klimaet her på Jorden, så man kan roligt sige, at uden Solen, ville Jorden se helt anderledes ud.
Udforskningen af Solen startede med Pioneer 5-9 sonderne for mere end 50 år siden.
Pioneer blev opsendt i marts 1972, den havde som hovedformål at udforske det ydre Solsystem med en lang række videnskabelige instrumenter.
19. april 2021: For første gang har NASA fløjet på en anden planet. Den 1,8 kilo tunge drone-helikopter lettede fra Mars´ overflade og fløj 3 meter op i luften i ca. 40 sekunder, inden den landede igen.
Det er en teknologisk udfordring at flyve på Mars. Temperaturen om natten komme helt ned på -90 grader og samtidig er der en tynd atmosfære på kun 1% af, hvad der er her på Jorden.
Der er en type bakterier her på jorden, som lever i et miljø, der er tæt på det, man finder på Mars.
Mars har haft besøg af mange sonder, som har søgt efter liv. Det er den planet i solsystemet som minder mest om Jorden. Der er bjerge og sletter, is ved polerne og blæsevejr. Men der hører ligheden også op. Mars er nemlig en stor gold stenørken, og det røde støv, der dækker alting er tørrere end sandet i vores ørkener.
Fakta om Mars: Døgnlængde 24 timer og 40 minutter. Et marsår er 322 dage. Mars har 2 små måner Phobos og Deimos.
De blev opdaget allerede i år 1877. Phobos er den største med 26,8 km på længste led og kun 18,4 km på korteste led, den har en omløbstid på godt 7½ time. Afstanden til Mars er på kun 9.000 km. Phobos er den måne i Solsystemet som ligger tættest på sin "moder planet", og om ca. 50 millioner år vil den falde ned på Mars eller gå i småstykker.
Deimos har en radius på kun 6,2 km. den har en omløbstid på 30 timer. Afstanden til Mars er min. 23.455 km til maks. 23.470 km.
Mars er ca. halv så stor som Jorden
Jorden ligger i det, man kalder solsystemets smørhul. I denne afstand fra Solen er temperaturen lige tilpas til, at Jorden kan have en atmosfære og flydende vand på overfladen. Og det skaber de optimale betingelser for liv.
RØDGRAN       *          *         *          *          *          *         *        *         *         *
Denne rødgran bærer på 9550 år gamle gener og er dermed verdens ældste træ. Det har svenske forskere slået fast efter fundet på en fjeldside i Sverige.
Træer kan nogle gange forynge sig ved at nedbøjede grene slår rødder i jorden og vokser op som nye træer. Træet har således lavet en klon af sig selv. På den måde er de træer der vokser i området nu, genetisk set de samme som voksede der for flere tusinde år siden. Det er altså ikke det samme individ der har stået der i alle årrene.
ALDERSPRÆSIDENT PÅ 9550 ÅR
Træet med den imponerende rekord blev fundet i en gruppe af træer der så relativt unge ud. Men analyser af gamle kogler og træ, fundet under træerne, viste at træernes rodsystemer har groet på lokaliteten i 9550 år.
Alderen af træerne er blevet dateret med kulstof-14 metoden.
Månen er Jordens eneste naturlige satellit/drabant. Månen vender altid den samme side mod Jorden. Den har en størrelse på ca. 1/4 del af Jorden, den er dog for lille til at fastholde en atmosfære. Afstand til Jorden er 384.400 km. temperaturen er 130 grader på dagsiden og -160 grader på natsiden.
Et af de første fodspor på Månem blev sat af Buzz Aldrin i juli 1969, da han sammen med Neil Armstrong gik på Månens overflade.
Jorden er den tredje planet i solsystemet og har den største diameter, masse og tæthed af de 4 jordplaneter.
Solen og Månens påvirkning er vigtig for livet på Jorden. Det er ikke svært at forstå, at uden Solen ville der ikke være noget liv på Jorden. Men Månen er faktisk også vigtig, den sørger for tidevandet, som spiller en stor rolle for livet i og omkring havet.
Jorden blev dannet for 4,5 milliarder år siden, og livet fremkom på dens overflade inden for den første milliard år. Siden da har Jordens biosfære i betydelig grad ændret atmosfæren og andre abiotiske betingelser på planeten, så aerobiske organismer har kunne udbrede sig. Derved er et ozonlag blevet dannet, som sammen med ordens magnetfelt blokerer for skadelige stråling og tillader liv på landjorden.
Jordens fysiske egenskaber, dens geologiske udvikling og dens kredsløbsbane har således gjort liv mulig i denne lange periode, og betingelser herfor forventes at vedblive i endnu 500 millioner til 1 milliard år, hvorefter biosfæren går til grunde som følge af Solens øgede stråling, og livet på Jorden ophører.
Lithosfæren (Jordens skorpe og den øvre kappe) er opdelt i adskillige stive segmenter, som kaldes tektoniske plader, der bevæger sig over Jordens overflade i løbet af mange millioner år. Omkring 71 procent af overfladen er oceaner af saltvand, mens resten er kontinenter og øer. Flydende vand er nødvendigt for at opretholde alle kendte former for liv, og det er ikke fundet på overfladen af nogen anden planet. Jordens indre er stadig aktiv og består af en tyk og forholdsvis fast kappe, en flyende ydre kerne, som skaber et magnetfelt, og en fast indre kerne af jern.
Jordens måne fremkalder tidevand i oceanerne, stabiliserer akselhældningen og nedsætter langsomt planetens rotation. Et bombardement af kometer i Jordens tidlige historie spillede en rolle for oceanernes dannelse.
Kongeegen er et gammelt egetræ i Jægerspris Nordskov. Det har en anslået alder på 1500-2000 år, hvilket formodentlig gør det til Nordeuropas ældste egetræ. Træet kan oprindeligt have stået på en åben fugtig eng, og det kan være derfor, at det er så lavstamet.
Storkeegen og Snoegen står i samme skovområde, men disse er begge døde. Storkeegen døde i 1965, den blev ca. 800 år. Snoegen døde i 1991, den blev kun 600-700 år.
Thomas English og hans søn kom fra England. De byggede kobber valseværket i Frederiksværk. Samtidig byggede de Skjoldborg i engelsk stil med en stor have, hvor der blev plantet træer og buske.
Vi ved ikke med sikkerhed, men mon ikke det store særprægede platantræ stammer fra 1800-tallets første tiår. Måske har det også taget vejen fra England til Frederiksværk. Hvis den antagelse er rigtig, så er træet ca. 200 år gammelt, og dermed er det mere end fortjent, at det nu er blevet udpeget til et evighedstræ i Danmark.
Udover platantræet i Skjoldborgparken har lokalafdelingen af Danmarks Naturfredningsforening udvalgt ni andre træer i kommunen og præmieret dem som evighedstræer.
Merkur er en gold og øde stenørken med masser af kratere, hvor termometeret kan nå helt op på 450 grader om dagen og ned til -170 grader om natten. Sådan er der på solsystemets inderste planet.
På Jorden holder atmosfæren på varmen om natten som en dyne, men Merkur har ingen atmosfære, derfor strømmer al varme lige ud i rummet om natten. Tilmed er nætterne utrolig lange fordi Merkur roterer meget langsomt.
Merkur er tættest på Solen og den mindste planet i Solsystemet, det tager Merkur knapt 88 dage at nå hele vejen rundt om Solen, imens roterer den kun  1½ gang om sig selv. Det vil sige at et Merkur døgn varer 58 dage.
Merkurs overflade er overalt meget lig Månen i sin fremtræden; der findes udstrakte måne-lignede sletter og kraftig kraterdannelse, hvilket indikerer at planeten har været geologisk inaktiv i milliarder af år.
Ceres er en dværgplanet og det største og først opdagede objekt i Solsystemets asteroidebælte, der ligger mellem Mars og Jupiter. Ceres har en diameter på ca. 950 km. Jorden er 13 gange støre end Ceres.
Meget tyder på at der er vand/is på eller inden i Ceres. Det giver mulighed for at opbygge en meget tynd atmosfære.
Vestas facon afviger lidt fra den perfekte kugleform, så afhængig af hvor man måler er diameteren et sted mellem 458 til 578 km. Den er altså ca. halvt så stor som Ceres.
Venus er planet nr. 2 i vores solsystem talt fra Solen. Venus omtales ofte som Jordens søsterplanet, idet Jorden og Venus har omtrent samme størrelse og masse. Der er også markante forskelle bl.a. det atmosfæriske tryk ved overfladen 92 bar, atmosfæresammensætningen og rotationshastigheden. Atmosfæren består mest af kuldioxid/kultveilte, som giver anledning til en stærk drivhuseffekt. Temperaturen på overfladen er 450 til 500 grader.
Man regner med at Venus tidligere har ligget i solsystemets beboelige zone, og at der muligvis kan være spor af liv på planeten.
Det tager Venus 224 dage at nå rundt om Solen, og det tager 243 dage inden Venus har drejet rundt om sin egen akse, altså dagene er længere end årene på Venus.
Venus har haft besøg  af en del sonder, der enten er gået i kredsløb eller landet på planeten. Mariner 2 var i 1962 den første, der gik i kredsløb om Venus.
Jupiter er solsystemets største planet, ca. 318 gange tungere end Jorden. I det hele taget minder kæmpeplaneten meget lidt om Jorden, for eksempel har den ikke en fast overflade, så der vil ikke blive landet på denne planet. Jupiter er en enorm kugle af gas med en lille kerne af klippe i midten.
Jupiter har solsystemets kraftigste magnetfelt. Feltet er næsten 14 gange kraftigere end Jordens, som i øvrigt er det næst kraftigste. I Jupiters centrum er trykket mange tusinde atmosfære og temperaturen er over tusinde grader.
Der er 79 kendte måner ved planeten, langt de fleste er opdaget efter år 2000. Den største måne er Ganymedes, som også er solsystemets største måne. Den har en diameter på 5.268 km, og den bruger godt en uge på at komme hele vejen rundt om Jupiter. Vores egen måne bruger 27 dage og har en diameter på 3.474 km.
Uranus er en meget rolig planet. Den har ingen storme, og temperaturen er stort set den samme over hele planeten. Der er 13 meget tynde ringe omkring Uranus, de består muligvis af små stykker is og kulstof.
Et Uranus år er = med 84 jord år, det er den tid det tager for Uranus at nå hele vejen rundt om Solen, men der er også rigtig lang vej. Et døgn vare kun 17 timer. Den gennemsnitlige temperatur ved overfladen er -220 grader. Der er ingen fast overflade.
Der er 27 kendte måner på Uranus. Umbriel er en af dem, den har en diameter på 1.169 km. Det er den mørkeste måne, den er oversået med kratere og har desuden en besynderlig næsten 200 km hvid ring, der muligvis er dannet for nylig i forbindelse med nedslag.
Pluto er en lille dværgplanet som ligger yderst i vores solsystem. Den er ikke indsat på dette billede.
Pluto 2.376 km - dværgplanet
Ceres ca. 950 km - dværgplanet
Vesta ca. 500 km - dværgplanet
Pluto er kun en dværgplanet med en størrelse på ca. det halve af Merkur. Helt ude forbi de store gasplaneter i Kuiperbæltet på kanten af solsystemet ligger Pluto. Her er temperaturen -240 grader. Pluto er 248 år om at komme helt rundt om Solen.
Saturn er den næststørste planet i vores solsystem. Dens ringe består af utallige små is- og stenpartikler. Foruden ringene har Saturn også bemærkelsesværdig roterende sekskantet plet på nordpolen. Pletten har en diameter på 13.800 km, det er en lille smule stører end vores Jord.
Indtil videre er der opdaget mere end 60 måner. Den mest kendte er Titan, som er den anden største måne i hele solsystemet og større end planeten Merkur. Titan er den eneste måne, som har en atmosfære, den er tættere end Jordens og indeholder nogle af byggestenene til liv. Men da temperaturen sjældent kommer over -180 grader, skal vi nok ikke regne med at finde liv der.
Saturn bruger ca. 29½ år om at nå en gang om solen. Den roterer til gengæld hurtigt, længden på et Saturn døgn er ca. 10½ time.
Neptun er ottende planet i vores solsystem. Temperaturen ved overfladen er i gennemsnit -220 grader. Døgnlængden er 16 timer, længden på et år altså den tid det tager Neptun at komme helt rundt om Solen, er næsten 165 år, men det er jo også en meget lang tur.
Planetens blå farve stammer fra metangas i atmosfæren, hvor voldsomme storme raser i mange år.
Der er 14 måner på Neptun. Den største er Triton, den blev opdaget allerede i år 1846. Den har en diameter på 2.707 km, det er 331 km mere en den lille dværgplanet Pluto.
Triton har en 8 km høj gejser af frosset nitrogen og organiske forbindelser, det blev opdaget af rumfartøjet Voyager 2 i 1989.
Homo erectus er forfader til os moderne mennesker. De levede fra mellem 1,9 milioner år siden og helt frem til for omkring 117.000 år siden.
Homo erectus var den første art, der udviklede menneskelignende kropsform. Blandt andet længere ben end arme. De havde også en markant større hjerne end tidligere menneskearter/menneskeaber. De var også den første menneske art, som vandrede ud af Afrika. Homo erectus kaldes også for det tidlige menneske. De kunne udnytte ild og bygge huler.
Vi Mennesker delte forfader med de afrikanske menneskeaber. For ca. to millioner år siden var der mindst fem forskellige hominine arter i Afrika.
I dag anser vi det som naturligt, at der kun er en art af mennesker, Homo sapiens, på jorden. Men det har faktisk kun været tilfældet de seneste 17.000 år, hvor dværgmennesket fra Flores, den sidste arkaiske menneskeart uddøde. Vores ensomme tilværelse som art i dag er derfor meget usædvanlig, og det fortæller os om den helt specielle natur ved Homo sapiens.
Det er naturligt at inddele menneskets udvikling i en tidlig fase omfattende tiden indtil for 2-2,5 millioner år siden og en sen fase, der omfatter de seneste 2 millioner år.
Scenen for den tidlige fase af menneskes  udvikling af Homo-slægten er begrænset til det afrikanske kontinent, mens overgangen til den senere fase markeres ved udviklingen af Homo-slægten og den efterfølgende udvandring til det eurasiske kontinent.
De første 70% af menneskets udviklingshistorie foregik udelukkende i Øst- og Sydafrika. Udviklingen omfattede samtlige australopitheciner og er den tidligste  udvikling af Homo-slægten.
Den bedst kendte australopiithecin er "Lucy" der blev fundet i det nordlige Etiopien i 1974. Hun levede for godt 3 millioner år siden.
Ausstraopithecinernes kendetegn var den oprejste gang. De første fund blev gjort allerede i 1924 ved Taung i Sydafrika. Det menes at Taung-individet var omkring 1,20 m højt, det gik oprejst, og det havde menneskelige træk, selvom hjernen på et fuldvoksent eksemplar ikke kunne have været meget stører end en chimpanses.
1897 Anne og Kristen fra Taarnhøjgaard
Den 19. august 1839 er fotografiets officielle fødselsdag. I september samme år optog den tidligere søofficer Christian Tuxen Falbe som den første dansker nogle daguerreotypier i Paris og sendte dem til sin velynder i København, prins Christian (senere Christian den 8.) som straks deponerede disse samt et medsendt kamera hos fysikeren H.C.Ørsted.
I 1842 åbnede daguerreotypisten Mads Alstrup det første portrætstudie i hovedstaden; et tiår senere havde København over 100 atelierer, og provinsen fulgte hurtig trop.
Særlig kendt blev Peter Elfelt, som i år 1900 udnævntes til Kgl. Hoffotograf, men brugte sit talent til at portrættere Danmark på kryds og tværs. I 1908 ansatte Politikken Holger Damgaard som fast pressefotograf.
Chimpansen har en hjerne på ca. 400 cm3, nutidens menneskers hjerne har et rumfang på 1.350 cm3.
Nu viser det sig, at det moderne menneske er 100.000 år ældre end hidtil antaget. Det viser helt nye fund fra en hule i Marokko.
De nye fossilfund får nemlig samtlige andre gådefulde fossiler til at falde på plads og tegner tilsammen et billede af, at Homo sapiens allerede var udbredt over hele Afrika for 300.000 år. siden.
Så forskerne mener nu, at vores art, i stedet for at udspringe for nyligt i Østafrika, har meget dybere rødder og en kompleks historie, hvor forskellige grupper i isolation har udviklet træk rundt omkring i Afrika og siden er mødets igen og blevet til os i dag.
Nutidens mennesker udviser stor variation mht. blandt andet hud- og hårfarve, hovedform og kropsbygning, hvilket tidligere har været anvendt til inddeling i racer. De fleste af disse kendetegn varierer dog gradvis fra sted til sted og anses nu for at være udtryk for fx klimatilpasning.
Foroven er det mennesket til venstre for ca. 30.000 år siden og til højre er det en neandertaler, som er ca. 60.000 år gammel. Nederst er det neandertaleren til venstre og mennesket til højre. Neandertalerne uddøde for ca. 40.000 år siden.
På vores jord i det store univers.
Dette emne havde jeg oppe i en samtale med et ungt menneske juleaften 2020. Det gav mig ideen til at lave denne webside om livet, tiden, størrelser og afstande. Jeg ved ikke rigtig, om det giver nogen mening at lave en sådan side, men det har været meget lærerigt. Min konklusion er, at fremover vil jeg prøve at opholde mig mere i nutiden.
Et internationalt forskerhold har fundet bevis for, at historien om jordens ældste træer går 385 mio. år tilbage. I 2005 fandt man forstenede træer på en bjergkæde i Israel. Disse var med velbevarede stammer og intakte kroner med grene og kviste. Træerne er beregnet til at være fra slægten Wattieza.
Til venstre forsteningen og til højre nutids Wattieza
De nye fund viser at planterne kunne blive mindst 8 meter høje, og at de dannede de første kendte skove på jorden.
Dette lille fossil af et fyrretræ voksede her på Jorden for 140 millioner år siden. Det er helt tilbage i kridttiden samtidig med dinosaurerne.
Hvad er et fossil? Ordet fossil kommer af det  latinske "fossus" og betyder "gravet op". Forstenet eller forkislet træ, som det hedder, er et mineral som består af kiseloxid. Det er ikke træet i sig selv som forstenes, men derimod hver enkelt del af træet som er skiftet ud med mineralet.
Fyrretræerne forsvandt stort set for 60 mill. år siden.
Skovens fremkomst var et vigtigt øjeblik i Jordens historie. Skoven fjernede store mængder CO2 fra atmosfæren. Det udløste et temperaturfald hvorved betingelserne på planeten blev meget lig de nuværende.
Baobabtræ - Adansonia digitáta
I Sydafrika findes verdens ældste baobabtræ, det er mere end 6000 år gammelt. Når det lever så længe, er det fordi, det vokser meget langsomt. Det tager 1000 år, før det har nået sin fulde størrelse, derefter begynder det langsomt at udhule sig selv.
For 650 millioner år siden bliver algerne den største form for liv på Jorden, de overtager teten fra bakterierne og dermed bliver der skabt grundlag for livet på Jorden. De tidligste spor af alger ses for 1,6 mia. siden.
Tiktaalik er den første fisk der gik på land. I år 2004 fandt man i den Canadiske tundra Tiktaalik rosede, et dyr med markante fiske træk.
Tiktaalik er en hybrid mellem fisk og landdyr, med specielle finner og hals, ribben og evnen til at kunde trække vejret over vand.
Krybdyr/Øgler: Der er nu  mere end 6000 arter spredt over hele jorden på nær Antarktis.
Dinosaurus var en af de største øgler. De levede for ca. 250 millioner år siden og med en længde på op til 47 meter var de, de største dyr der nogen sinde har gået på landjorden. Jeg ved ikke hvor gamle de kunne blive, men de forsvandt fra Jorden for 65 millioner år siden.
Hav skildpadder kan blive helt op til 200 år. Den største art er Læderskildpadden, den kan blive 2,5 m lang og veje op til 900 kg.
Saltvandskrokodillen kan leve mere end 100 år, veje 1500 kg og kan blive 6 m lang.
Forsætter i næste kolonne
I dag lever der over 5.100 forskellige pattedyr på vores klode, men hvor gammel kan de blive?
Hvalerne regnes for de pattedyr som kan blive ældst. I 1999 fandt man en grønlandshval, der havde nået en alder på 211 år. Den kan blive op mod 18 m lang og veje 100 ton. Blåhvalen er den største hval 33 meter lang, det ikke lykkedes at finde nogen, som var mere end 110 år.
Solsorten er nok den mest almindelige fugl i vores have. Den kan leve op til 13 år. Rødhalsen ser vi kun om efteråret, senere flyver den videre syd på. Den er meget nysgerrig, den kommer til os, når vi er i haven. Den kan leve i op til 17 år.
Der 17 forskellige arter flagermus i Danmark. På verdensplan er der mere end 1000 arter, det gør flagermus til en af de succesrige grupper af arter. Flagermus kan opnå en alder på 30 år. Flagermus er et pattedyr. De får ofte kun en til to unger.
Rådyrene til venstre og dådyrene til højre. De kan blive op til 16 - 17 år. Når vi går tur, ser vi dem ofte her i Halsnæs Kommune.
Afrikanske elefanter kan normalt leve i 60 - 70 år.
Jorden er det eneste sted i universet, hvor vi ved, der er liv. Forskerne har fundet spor af liv så tidligt som for 3.770 million år siden eller måske 4.280 million år siden.
Mikroalger er encellede organismer cyanobakterier, også kaldet blågrønalger, selv om de ikke er beslægtet med alger.
Makroalger er en samlebetegnelse for flere forskellige grupper af større flercellede marine alger. Den type alger vil måske i fremtiden kunne bidrage med sund og ernæringsrigtig føde til jordens voksende befolkning.
Bakterier kan have meget forskellig udseende, runde, stavformet eller spiralformet.
Bakterierne var den første form for liv på jorden. Stamfadderen til moderne bakterier var en encellet mikroorganisme, som var de første livsformer på jorden for omkring 4 milliarder år siden.
For omkring 3 milliarder år siden var alle organismer mikroskopiske, og bakterier og arkæer var de dominerende livsformer.
Arkæer er en levende organisme. Oprindelig blev arkæerne benævnt arkebakterier, mens de andre prokaryote blev benævnt eubacteria (ægte bakterier).
Mange arkæer er ekstremofile og lever i ekstreme miljøer, herunder ved temperaturer, der overstiger kogende vands, fx i gejsere, meget saltet vand samt surt eller alkalisk vand. Man har fundet DNA-rester, som peger på, at der lever arkæer ved Atacama-vulkaner, hvilket er et miljø, der er tæt på det, man finder på Mars. Andre er fundet i en isoleret sø 800 m under iskappen på Antarktis. Arkæerne har en stor diversitet i både morfologi og fysiologi.
Den Spanske Syge kaldes "alle pandemiers moder". Det var en influenzatype, som spredte sig verden over i årene omkring første Verdenskrig.
I 1918-1920 slog den 20 til 40 millioner mennesker ihjel, hvilket var to til fire gange flere, end der blev dræbt på slagmarken under krigen. Trods sit navn kom sygdommen ikke fra Spanien, men blev kaldt sådan, fordi det var spanske medier, der først rapporterede om den. Der er tre teorier om, hvor Den Spanske Syge opstod; i militærlejre i USA, i de europæiske skyttegrave eller i Kina.
Ligesom den influenzapandemi, der opstod i 2020 - COVID-19 - var der stor stor forskel på dødeligheden af Den Spanske Syge i forskellige lande; fra 0,4% af befolkningen i Danmark ca. 1.600 personer til 8% i Indien. Mens COVOD-19 har spredt sig hurtigt fra verdensdel til verdensdel på grund af bl.a. international handel og turisme, spredte Den Spanske Syge sig langsomt via troppebevægelser til lands og til søs fra land til land og fra soldater til civilbefolkning.
Karens mor døde af den spanske syge i 1922. Karen var yngste barn af en søskendeflok på 6, som blev spredt for alle vinde, da moderen døde. Karen kom i pleje hos Alfred og Jensine Blomhøj. Jensine var søster til Karens biologiske far Hans Mortensen.
Insekter er den største gruppe af dyr, og der findes utroligt mange slags. Fluer, sommerfugle, biller, myrer, hvepse og mariehøner er kun nogle af dem. De kan være så små, at man næsten ikke kan se dem, eller blive op til 30 cm lange. Man mener, at der har levet insekter på Jorden i flere hundrede millioner år. Af alle de dyrearter, man kender i dag, er 80% insekter.
Dette insekt bliver også kaldt Sild. Når dette lille insekt har alle disse navne skyldes det, at de har blanke skæl og hurtige bugtende bevægelser, der kan minde om småfisk. Det er en meget gammel dyregruppe, som menes at have eksisteret i 300 millioner år. Vilde arter lever ofte på mørke fugtige steder. Der kendes tre arter i Danmark, som lever i opvarmet boliger.
Det er kun hunmyggen, der suger blod fra dyr og mennesker, hanmyggen lever af nektar fra blomster.
Voksne myg kan leve op til 6 måneder, men det er sjældent. Hannerne lever meget kortere end hunnerne.
FRA FISK TIL PADDER
Livet startede i vandet for omkring 500 millioner år siden. I dag findes der omkring 20.000 kendte fiske arter. Padderne kom fra fisk for ca. 350 millioner år siden. Alle hvirveldyr inddeles i 5 grupper fisk, padder, krybdyr, fugle og pattedyr.
Næsten alle padder er dog stadig bundet til vand, når de skal formere sig. Paddernes æg tåler nemlig ikke udtørring, og skal derfor læggers i vand. Larverne, haletudserne ånder med gæller og de voksne dyr ånder med lunger.
Overgangen fra fisk til padder er forbundet med radikale ændringer af skelettet og de dertil knyttede muskler. Tabet af vandets opdrift og udviklingen af ganglemmer kræver en styrket rygsøjle.
Latterfrøen er en grønlig frø, der kan springe langt. Dens haletudser er meget hurtige og så sky, at de som nogle af de eneste kan overleve i søer, hvor der også findes fisk.
Latterfrøen lægger op til 16.000 æg i maj-juni. Den lægger dem i geleklumper på mellem 200 til 2000 æg i hver. Kun få af ynglen overlever, men de heldigste kan blive op til 11 år gamle.
Vinteren tilbringer Latterfrøen i dvale ved bunden af søer og vandløb, selv under is, hvis vandet er rent og iltrigt nok.
På Bornholm parrer Latterfrø hunner sig med Grøn frø hanner. Afkommet bliver så enten Latterfrøer eller Grøn frø hanner.
Der kendes i dag ca. 3500 mineraler, men kun ca. 200 har geologisk, biologisk eller teknologisk betydning. 80 af disse er metaller.
De mest almindelige er jern, kobber, zink, aluminium, tin, bly og legeringer som stål, messing og bronze. De meste værdifulde kaldes ædelmetaller så som platin, sølv og guld.
Kul udleder meget CO2
Man har brugt kul til opvarmning helt tilbage til Oldtidens Rom (år 750 f.v.t), men helt frem til 1800-t. var træ den vigtigste form brændsel. I første halvdel af 1900-t. kom olie til som ny energikilde. Naturgassen kom først til i 1966, den blev fundet i Nordsøen og på Dan Feltet i den danske del af Nordsøen i 1972.
I 1983 nedlægges det sidste danske gasværk Strandværksgasværket i København. I dag har gassen oplevet en bemærkelsesværdig renæssance, men det er i form af naturgas.
KUL - OLIE - GAS
Denne lille flue er nok det mindste dyr, jeg nogen sinde har set, den er kun 2 mm lang. Jeg fandt den på en lampepære bag mit skrivebord, den var lidt vissen og tør, men efter lidt billedbehandling blev det muligt at se både ben og vinger.
Jeg vil prøve, om jeg kan finde artsnavnet på Google? (se også næste kolonne)      *        *        *
Det lykkedes ikke at finde artsnavnet på fluerne til venstre, de er måske kommet ind i stuen med en potteplante. Men til gengæld fandt jeg en lille flue med navnet Euryplatea nanaknihali, som siges at være verdens mindste flue med en størrelse på kun en halv millimeter.
Denne flue blev fundet af nogle forskere i Thailand i 2011. De fortæller, at fluen lægger sine æg i myrernes kroppe. Når æggene klækkes, begynder de at spise på myrens store muskler, som bliver brugt til at åbne og lukke myrens mund. Efterhånden spiser de myrens hjerne, hvilket får den til at vandre målløs omkring i to uger. Til sidst falder hovedet af, og fluerne bosætter sig i myrens halshuggede hoved i op til to uger.
På billedet nedenunder kan man se fluen Euryplatea nanaknihali i gang med at lægge sine æg ind i en myres krop.
Det ældste menneske i Danmark år 2020 er Karla Lindholm Jensen, hun dør samme år og blev 112 år.
Hun arbejdede hos Jysk Telefon i næsten 40 år, før hun sammen med sin mand startede egen vin- og tobaksforretning.
Karla blev født 7. maj og blev døbt den 31. maj i 1908 med navnet Karla Johanne Christine Lindholm af Sognepræst Gøtzche i Herning Kirke.
Den 22. september 1922 blev Karla konfirmeret.
Grauballemanden levede i år 300 f.Kr. Han blev ca. 30 år og var 175 cm høj. Han blev henrettet med et snit gennem struben.
Han blev fundet i en mose ved Nebel syd for Grauballe ved Silkeborg den 26. april 1952.
November 2021: Astronom finder tegn på den første planet, der nogensinde er opdaget uden for vores galakse.
28 millioner lysår væk - uden for vores galakse - har astronomer lokaliseret det, der potentielt kan være den første planet, der nogensinde er blevet opdaget uden for Mælkevejen.
Man har allerede fundet næsten 5.000 andre exoplaneter - altså planeter, der kredser om en anden stjerne end Solen, men de er alle sammen fundet inden for mælkevejens galakse.
Jeg kan anbefale at læse `Fra stjernestøv til liv´ af Henry Nørgaard. Den findes ikke som eReolen men kan lånes på biblioteket.
En asteroide er et fast himmellegeme, hvis bane går rundt om Solen, de er for små til at blive kaldt planeter. De fleste asteorider findes mellem Jupiter og Mars. Det skyldes især Jupiters stærke tyngdekraft. De kan godt blive farlige for os, astrologerne holder øje med dem. Det kan evt. blive nødvendigt at lade militæret gribe ind, hvis astroiden er for stor. Dinosauerne blev udryddet som følge af et kæmpe asteroides nedslag på Jorden.
Den nærmeste exoplanet ligger 11 lysår borte, det svare til 1.040.688.000.000 km. Den kredser om stjernen Epsilon Eridani, som er meget yngre end Solen kun 800 millioner år, vores Sol er ca. 4½ mia. år. Planeten som er fundet ved denne stjerne er 1,5 gange Jupiters masse, som blot kaldes "Epsilon Eridani b".
Epsilon Eridani in fiction:
Top  DET FØRSTE LIV - ÅRSTABEL
Jorden blev dannet for ca. 4,5 mia. år siden. Det første menneske Homo erectus levede for 2 mil. år siden. Det moderne menneske Homo sapiens kom først til i de sidste 200.000 år. I langt størstedelen af Jordens 4,5 milliarder omløb omkring Solen, har Jorden rummet livsformer under udvikling.
For 4,5 mia. år siden blev Jorden dannet.
For 3,8 mia. år siden kom de første enkeltcellede organismer.
For 3,4 mia. år siden kom cyanobakterie som har fotosyntese (blågrønalger).
For 2 mia. år siden kom eukaryoter (en eller flercellet organismer).
For 1 mia. år siden kom mange flercellet organismer.
For 600 mil. år side kom dyr med enkelt opbygning.
For 550 mil. år siden kom bilateria, dyr med for og bagside.
For 500 mil. år siden kom fisk, amfibier, padder.
For 475 mil. år siden kom landplanter.
For 400 mil. år siden kom insekter og frøer.
For 300 mil. år siden kom krybdyr.
For 200 mil. år siden kom pattedyr.
For 150 mil. år siden kom fugle.
For 130 mil. år siden kom blomster.
For 60 mil. år siden kom primater.
For 20 mil. år siden kom Hominidae `store menneskeaber´.
For 2,5 mil. år siden kom Homo-slægten.
For 200.000 år siden kom Homo sapiens `det moderne menneske´.
Top  DE 4 MALM TYPER  (der findes mange flere)
Det naturligt forekomne guld er næsten altid blandet sammen med andre metaller. Det findes som små klumper indlejret i faste bjergarter eller flodsand. Det meste guld kommer fra miner, hvor malmen brydes, knuses og formales, og eller udtrækkes fra knust malm.
Sølvmalm kan findes overalt på kloden i geologiske aflejringer, det har været kendt af mennesket siden tidernes morgen. Det meste sølv fremstilles som et biprodukt ved raffinering af kobber, guld, bly og Zink.
Broget kobbermalm eller boriver er et sulfosaltmineral som er beslægtet med kobberkisel, men det er rigere på kobber og dets kemiske formel er Cu5.
Det går også under navnet bornit, som bl.a. findes i Syd Grønland tæt ved Qaqortoq.
De mest almindelige tyber jernmalm er de to jernoxider magnetit og hermatit. Det er jernoxider hermatit nederst.
Mælkevejsgalaksen er vores galakse, her befinder solsystemet sig. Der er mere end 100 milliarder galakser i den del af universet, som vi kan se. De mindste indeholder nogen millioner stjerner, mens de største har flere billioner.
En hvid dværg er en varm, tæt kerne af en død stjerne. På grund af sin varme vil den gløde hvid i millioner af år, før den bliver en sort dværg det samme som et sort hul. Fordi stjernen er så kompakt, så er tyngdekraften ofte ca. 100.000 gange støre end på Jorden. Bliver massen stører end 1,44 solmasser, så eksploderer den i en supernova.
En kvasar er en aktiv galakse, som udsender store mængder energi i form af stråling. En kvasar får sin energi ved at stof opsuges af et massivt sort hul i centrum af galaksen. Man kender i dag mere end 200.000 kvasarer, den  nærmeste er 780 millioner lysår fra Jorden og den fjerneste 13 milliarder lysår fra os.
Stjernerne lever længe, men ikke evigt. Når de løber tør for brændstof og dør, efterlader de hvide dværge, neutronstjerner, eller sorte huller.
Man mener at der kan være 100 millioner til 1 milliard sorte huller i vores Mælkevej, men i starten af år 2017 var der dog kun fundet 60 sorte huller.
Top    BUND - SLUT - END      Retur til Golfbakken
Tillæg:  Indsat efter november 2021     Top
Top PLANTER A-B   Top      Et lille udsnit af blomsterne i vores have
Den blomstrer i august-september og har en højde på 40-60 cm.
Der er 600 arter af denne plante. Den kan anvendes som purløg,
den har en svag hvidløgssmag.
Aguilegai vulgaris var. clematiflora `Green Apples´
Blomstrer i maj-juni, højde 40 cm. Arten vokser vildt i store dele af Europa.
Bellis rotundifolia ssp. coerulescens.
Blomster i juli-august og har en højde på kun 10 cm.
Der findes 15 Bellis arter, som er udbredt i Europa og Middelhavsområdet. De 2 nævnte Bellis slægter er fra Nordafrika.
Buddleja davidii `Black Knight´
Højde 2 m den blomstrer fra juli til oktober.
Slægten omfatter ca. 150 arter, mange af dem kommer fra varmere egne og er stedsegrønne, de er ikke hårdføre i Danmark.
Busken vokser vildt i Kina
Blomstrer i juni august.
Højde 20 til 30 cm.
Der findes mere end 300 arter vidt udbredt over den nordlige halvkugle.
Den blomstrer i juni-september og kan opnå en højde på 5 til 6 meter.
Slægten er udbredt over næsten hele verden med ca. 250 arter, C. tangutica er hjemmehørende i Nordvestkina.
Blomstrer fra maj til november, højde 25 cm. Den sår sig villigt i et stort område fra moderplanten, den er nem at luge væk. Corydalis fås i farverne rosa, blå, hvid. C. lutea er fra Sydeuropa.
Blomstrer i maj-juni, kan opnå en højde på 2 meter.
Slægten består af 4-5 arter, som alle kommer fra Nordamerika.
Dronningesko - Pragt Fruesko
Blomstrer i juni-juli. Højde 40-60 cm. Denne art kommer fra det nordlige Amerika. Der 30 arter i denne slægt. En enkelt art er vildtvoksende i Danmark, den er totalt fredet.
Blomstrer i maj-juni. Højde 30 cm. Der findes 14 arter, som alle er udbredt i Nordamerika.
Orkide - Plettet gøgeurt
Blomstrer juni, Højde 30 cm.
Den vokser vildt i Danmark. Alle orkideer er fredet i Danmark.
Den blomstrer i april-juni. Højde 15-20 cm. Denne art kommer fra Europa og Asien.
Når den på dansk kaldes Hundetand, er det på grund af løgenes form.
Der findes ca. 100 arter og Kejserkrone er en af dem. Slægten er udbredt over store dele af den nordlige halvkugle.
Der er ca. 375 arter i denne slægt, dens naturlige voksested er i Jugoslavien fra Dalmatien.
Hjemsted på Korsika og Sardinien
Vi har plantet den inde i et rhododendronbed, her trives den godt i dyb skygge.
Der er kun en art af denne plante. Den er udbredt i Kina, Japan, Java og Himalaya.
* PLANTER I-J-L-M    Top
Den vokser i Tibet og Kina
Den kan godt være lidt vanskelig. Vi har plantet den på nordsiden af en klynevæg. Den tåler ikke vinterfugt.
Jankea forveksles ofte med Ramonda, måske er det samme plante
Der er 20 arter af denne slægt
Hjemsted: Rocky Mountains USA.
Den er glad for sol, det gør ikke noget, at den engang imellem tørrer lidt ud. Den skal helst placeres på skrå, så den aldrig kommer til at stå i vand.
Der er 45 arter i denne slægt
* PLANTER O-P    Top
Oxalis enneaphylla var. rosea
Oxalis er en meget stor slægt, den omfatter ca. 800 arter. De fleste er fra Mellem- og Sydamerika.
Hjemsted: De Sydlige Alper
Hjemsted: Kina og Tibet
Der er 33 arter i denne slægt, 27 af dem er almindelige stauder, resten er buske.
Orkide - Bakke gøgeurt
Vi har plantet den i et rhododendronbed. Vi giver den et drys dolomitkalk hvert forår.
* PLANTER S-T-V    Top
Hjemsted: Fra de lyse skove i Nordamerika
Hjemsted: Fra Østasien og Nordamerika
Hjemsted: Den er fra det sydlige USA
Hjemsted: Fra Transsylvanien i Rumænien
Indbyggertallet er fra år 2005
Ved sammenlægning har jeg kun nævnt det nye navn fra 2005.
I 1970 forsvandt købstædernes sidste politiske privilegier med indførelsen af primærkommunerne.
Den første købstad er muligvis Rendsborg i Sønderjylland syd for Flensborg, den fik sine rettigheder i år 1235 af Valdemar Sejers søn Abel.
Hovedvejen (Den gamle hovedvej A1)
Byen ved Køge Bugt
Køge Torv med Frederik den VII
Hobro - Vikingernes Hjemstavn
H. C. Andersens Hus
Rebild Festen 4. juli
Rødovre Centrum - 1.april 1966
På rundtur i 98 byer / kommuner.
Jeg håber ikke, at jeg har glemt nogen?
De 10 største pandemier:
Den 57-årige rejehandler We Guixian følte sig småsløj. Hun havde feber, hovedpine og tør hoste, og i begyndelsen af december 2019 forlod hun sin stadeplads på dyremarkedet i den store driftige centralkinesiske by Wuhan og opsøgte en læge for at få hjælp til at dulme forkølelsessymptomerne.
Derpå vendte hun tilbage for at passe sit arbejde.
Det blev en beslutning med skæbnesvangre konsekvenser. Otte dage senere lå hun halvt bevidstløs med lungebetændelse, vejrtrækningsproblemer og nedsat nyrefunktion i en seng på et af byens største hospitaler, mens det væltede ind fra højre og venstre med folk med tilsvarende symptomer.
Adskillige af dem forlod hospitalet i en kiste.
Det undrer ikke virologer, arkæologer eller historiker, at den nye coronavirus opstod i den meget tæt befolkede Hubei-provins i det centrale Kina, og at epicentret var et marked med levende dyr på meget lidt plads og præget af manglende hygiejne.
Omkring 60-75 procent af samtlige epidemier er såkaldte zoonoser (sygdomme, som smitter mellem dyr og mennesker).
Ad flere omgange har epidemier af pest plaget Europa. Særlig voldsom var pestepidemien i midten af 1300-tallet, som også kaldes Den sorte død. Den lagde landområder øde, udslettede familier og tog på bare fem år livet af en tredjedel af Europas befolkning.
I 1347 kom pesten til den italienske ø Sicilien, hvorfra den spredte sig hurtigt op gennem Europa og flere steder tog livet af op imod 60 procent af befolkningen.
For det enkelte menneske, såvel som for hele samfund og lande, var pesten en katastrofe. Det var et kæmpe demografisk sammenbrud for Europa, der ikke kunne stille noget op mod sygdommen. Under pestepidemierne i de følgende århundrede forsøgte myndighederne sig med isolation af pestramte huse og områder samt karantæne af skibe og deres laster, og sammen med bedre hygiejne betød disse indgreb, at pesten forsvandt fra Europa.
Infektionssygdommen kopper var med til at udrydde næste hele den aztekiske befolkning i Mexico, som på det tidspunkt talte 25 millioner i 1521. I de følgende 100 år svandt befolkningen ind til kun 1,6 millioner.
Kopper blev overført til Latinamerika fra de opdagelsesrejsende europæere, som allerede havde opbygget immunitet imod sygdommen.
Senere blev en ny stamme af koppevirussen for modenlig udviklet i Latinamerika og med europæiske skibsbesætninger bragt tilbage til Europa, hvor den blev en af de helt store dræbere. I slutningen af 1700-talet døde 400.000 hvert år af kopper. Men så opdagede man noget.
Mange mennesker i Europa gik rundt med ar på kroppen og i ansigtet efter kopper. Men de engelske malkepiger var kendt for deres skønhed, fordi de ikke havde ar.
Den engelske læge Edward Jenner ville afprøve, om malkepigernes immunitet over for menneskekopper skyldtes, at de tidligere havde været smittet med kokopper. Derfor eksperimenterede han i 1796 med at ridse materiale fra kokopper ind i en lille dreng. Og resultatet blev ganske rigtigt, at drengen udviklede modstandsdygtighed overfor menneskekopper.
Og det var faktisk sådan, grunden til vaccination blev lagt. Det gjorde også, at kopper efter et stort vaccinationsprogram i 1970érne er den eneste sygdom, som man har udryddet fuldstændigt på verdensplan.
Epidemisk plettyfus er en infektionssygdom, som overføres af lus. Da Napoleon i 1812 invaderede Rusland, talte hans hær over en halv million mand, men da den senere forhutlet trak sig ud af Rusland, var der højst 80.000 tilbage. Forskere mener, at blandt andet plettyfus spillede en afgørende rolle i at formindske hærens størrelse. Også under både Første Verdenskrig, Anden Verdenskrig og Trediveårskrigen var alvorlige epidemier af plettyfus med til at tage livet af mange soldater. Sygdommen spreder sig nemlig ofte, når mange er samlet på et sted, og renligheden ikke er i top. I dag ses plettyfus stadigvæk i blandt andet Rusland, England og flere østeuropæiske lande. Så sent som 2018 var der et udbrud af loppebåren plettyfusepidemi i Los Angeles i det vestlige USA, som blev kædet sammen med de mange hjemløse, der lever på gaden.
Kolera havde hærget Asien i mindst 2000 år, men med flere stabile og hurtigere skibsruter og en begyndende globalisering i 1800-tallet kom sygdommen til de europæiske byer, hvor dårlige sanitære forhold gjorde, at den akutte diarrésygdom bredte sig hastig. Døden var smertefuld og indtraf bare et døgn efter smitten.
Et stort problem var, at spillevand drikkevand ikke blev ordentligt adskilt, og dermed kunne bakterierne fra kloakvandet sprede sig ufatteligt hurtigt. I 1853 ramte en koleraepidemi København, hvor godt 4700 menneskamerika.er ud af en befolkning på 130.000 omkom. I dag ville det svare til 47.000 københavnere ville omkomme i løbet af få måneder.
Kolera er dog helt usædvanligt i dagens Danmark, men forekommer stadig i lavindkomstlande i Asien, Afrika og Latin
Den spanske syge var en voldsom influenzaepidemi - måske den mest smitsomme nogensinde - som brød i slutningen af Første Verdenskrig og varede omkring et år. Sygdommen nåede dog at slå cirka 50 millioner mennesker ihjel - fem gange så mange mennesker som det samlede antal krigsofre i Første Verdenskrig. 12.000-14.000 af ofrene for sygdommen var danskere.
Til at begynde med hærgede den spanske syge især militærlejre i USA, men sygdommen spredte sig over hele verden, også til Asien og sågar Alaska og øerne i Stillehavet. Især de omfattende troppetransporter under verdenskrigen var med til at sprede smitten.
Den spanske syge er skrækeksemplet på, hvad vi frygter kan ske i dag. Den var indbegrebet af en pandemi, fordi den på utrolig kort tid bredte sig ud over alle verdensdele i takt med, at verden blev mere globaliseret. I USA var der vild panik, hele byer var i undtagelsestilstand, og man udstedte påbud om at bære ansigtsmasker med mulig fængselsstraf til dem, der nægtede. Og nøs eller hostede man offentligt, kunne man få en bøde. For mange af verdens små samfund - for eksempel ekskimo - polynesiske samfund - betød den spanske syge et komplet sammenbrud. Andre steder havde man ressourcer til at tage kampen op mod sygdommen, blandt andet udviklede amerikanerne en vaccine. Og selvom den ikke var specielt effektiv, havde den en stor beroligende effekt på befolkningen, der dog først kunne begynde at ånde lettet op, da sygdommen ebbede ud i løbet af 1919.
Verdens mest udbredte infektionssygdom, der kan slå ihjel, tuberkulose. Det er en lungesygdom, som hvert år slår 1,5 millioner mennesker ihjel og har hærget menneskeheden i flere tusinde år - helt tilbage til de egyptiske mumier, har forskerne fundet beviser på. Det antages, at næsten en tredjedel af verdens befolkning er smittet med den bakterie, der kan forårsage tuberkulose. Det er dog langtfra alle smittede, der udvikler aktiv tuberkulose. Før i tiden blev danske patienter behandlet i tuberkulosesanatorier, men efter opfindelsen af en vigtig type antibiotikum i 1943 blev sygdommen herhjemme næsten udryddet i løbet af 1960érne. Sidste år fik 279 personer konstateret tuberkulose i Danmark, hvor sygdommen normalt kan kureres med antibiotika i seks måneder.
En sygeplejerske betjener håndventilationsudstyret hos en dreng med polio
Polio kaldes også børnelammelse, fordi man bliver lam af sygdommen, og den ofte rammer børn. Det er ukendt, hvor mange mennesker polio har slået ihjel, men i 1950érne var den en frygtet og ikke ualmindelig sygdom i Danmark. I dag er den udryddet i det meste af verden, med undtagelse af to steder - Pakistan og Afghanistan - hvor sygdommen er svær at få bugt med. Inden for nyere tid har den flere gange spredt sig, og polio udgør dermed stadigvæk en international sundhedsudfordring.
Hiv, som er en forkortelse for "human immundefektvirus", blev første gang registreret i 1981, og siden har sygdommen bredt sig til store dele af verden. På globalt plan lever 37,9 millioner mennesker med hiv. De fleste af dem befinder sig i Øst- og Sydafrika. Sygdommen har fået sit navn fordi den nedbryder en vigtig del af menneskets immunforsvar, hvilket gør risikoen for følgesygdomme højere. Når en hiv-smittet persons immunforsvar er blevet så svækket, at det medføre en alvorlig følgesygdom, taler man om aids. På verdensplan falder antallet af hiv-smittede - i 2018 blev 1,7 millioner børn og voksne smittet, og det var 16 procent lavere end i 2010. I samme periode skete der en tredobling af den andel mennesker, der fik adgang til behandling. Der findes stadig ingen helbredende kur mod hiv, men medicin kan holde sygdommen i skak, således at medicinerede hiv-smittede kan leve et nogenlunde normalt liv og umuligt give sygdommen videre.
Ligesom malaria smitter gul feber gennem myggestik og kan i værste fald blandt andet medføre leverskader og gulsot - deraf navnet.Gul feber er en alvorlig virussygdom, som forekommer omkring ækvator i store dele af Afrika, men også i områder af Sydamerika. I 1990érne var der epidemier af gul feber i Nigeria og Kenya med en dødelighed på over 20 procent. I dag opdages omkring 200.000 nye tilfælde af gul feber om året, hvoraf de 30.000 dør. Derfor anbefaler Statens Serum Institut vaccine ved rejse til risikoområder.
Covid-19 er navnet på den sygdom, man kan få, hvis man bliver smittet med ny coronavirus.
Den blev i marts 2020 erklæret for en pandemi af World Health Organnization (WHO)
Der er kommet en ny virus variant, som har fået navnet Omicron, den blev første gang rapporteret til Verdenssundhedsorganisationen fra Sydafrika den 24. november 2021.
Fremover - følg med på tv nyhederne.
*        4 celler 285  foto 275  -  3 celler 380 foto 370      Købstæder foto 275 x 275   JANUAR 2022 - JEG SLUTTER HER
Geotermisk energi - er det brugbart?