da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da da da tr da da de ru en en da en ms nb da da da nb da lt da da da nb da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da en da nb de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Græn­ser og natio­nal iden­ti­tet før, nu og i fremtiden
Down­lo­ad ICS Goog­le Calendar iCa­len­dar Offi­ce 365 Out­look Live
Pro­gram for For­mid­lings­kon­fe­ren­ce d. 24. april 2020 kl. 9.30 – 15.30 i Jelling
9.30 – 10.10 1920-græn­sen og dansk iden­ti­tet v. Peter Yding Brun­bech, ph.d., centerleder
Gen­for­e­nin­gen i 1920 skab­te et Dan­mark af den stør­rel­se som nogen­lun­de har holdt i 100 år. Vi er i Dan­mark meget stol­te af histo­ri­en om den demo­kra­ti­ske græn­sed­rag­ning, der afslut­te­de århund­re­des års stri­dig­he­der mel­lem dansk og tysk. Men vi skal ikke tro, at histo­ri­en er gået i stå blot for­di en græn­se har holdt i 100 år, og vi skal pas­se på, at vores egen fasci­na­tion af gen­for­e­nings­hi­sto­ri­en ikke kom­mer til at stå i vej­en for vores og ele­ver­nes for­stå­el­ser af grænseproblematikker.
For hvad er egent­lig en demo­kra­tisk grænse?
10.10 – 10.40 Frem­ti­dens gen­for­e­nings­monu­ment v. Jens Aage Poul­sen, lektor
Frem­ti­dens gen­for­e­nings­monu­ment er en kon­kur­ren­ce Histo­ri­e­Lab har afvik­let i 2019–2020, og som er et bud på, hvor­dan man kan arbej­de med græn­ser og natio­nal iden­ti­tet i under­vis­nin­gen. I kon­kur­ren­cen har en ræk­ke sko­le­klas­ser arbej­det med deres bed­ste bud på et frem­ti­digt gen­for­e­nings­monu­ment. Idé­man­den bag kon­kur­ren­cen Jens Aage Poul­sen præ­sen­te­rer tan­ker­ne bag og giver eksemp­ler på bidrag.
10.50 – 12.10 Wor­ks­hops m. for­skel­li­ge emner
Vi til­by­der en ræk­ke wor­ks­hops, hvor del­ta­ger­ne kan arbej­de med mere spe­ci­fik­ke emner, fx rol­le­spil, for­tids­mø­der, sam­ar­bej­de med kul­turin­sti­tu­tio­ner, ”græn­se­over­skri­den­de” under­vis­ning mv:
1: Dilem­m­a­spil­let: Sko­le­for­løb om græn­sed­rag­nin­ger på Vej­leMu­se­er­ne v. muse­ums­in­spek­tør Ras­mus Sko­v­gaard Jakob­sen, VejleMuseerne
I anled­ning af gen­for­e­nings­ju­bilæ­et udby­der Vej­leMu­se­er­ne i 2020 et sko­le­for­løb, hvor ele­ver i udsko­lin­gen aktivt skal rekon­stru­e­re afstem­nings­for­lø­bet i 1920. Det­te gøres dels via en intro­duk­tion til gen­for­e­nin­gen på muse­et og dels via et dilem­m­a­spil, hvor ele­ver­ne skal arbej­de med de pro­ble­ma­tik­ker, som man i dati­den stod over­for. I wor­ks­hop­pen præ­sen­te­res tan­ker­ne bag sko­le­for­lø­bet, hvor­ef­ter del­ta­ger­ne skal prø­ve at spil­le dilemmaspillet.
2: Histo­ri­ske sce­na­ri­er i prak­sis v. lek­tor Jens Aage Poul­sen Når ele­ver desig­ner et min­des­mær­ke i anled­nin­gen af 100-året for
Gen­for­e­nin­gen, er det et eksem­pel på brug af histo­ri­ske sce­na­ri­er i under­vis­nin­gen. I wor­ks­hop­pen præ­sen­te­res og prø­ves sce­na­ri­e­di­dak­ti­ske frem­gangs­må­der og deres rele­vans og poten­ti­a­ler i histo­rie-under­vis­nin­gen. Eksemp­ler­ne er hen­tet fra en kon­kur­ren­ce, som Histo­ri­e­Lab kører i for­bin­del­se med genforeningsjubilæet.
3: For­tids­mø­der: Iden­ti­tets­fø­lel­se før der var noget der hed natio­na­lis­me v. lek­tor Loa Bjerre
Med eksemp­let iden­ti­tets­fø­lel­se i græn­selan­det arbej­der vi med, hvor­dan vi bedst muligt lader ele­ver­ne møde for­ti­den fra for­ti­dens eget per­spek­tiv, og det dis­ku­te­res, hvor­dan ”for­tids­mø­der” kan få en plads i et kom­pe­ten­cesty­ret folkeskolefag.
4: Pro­jekt Debatcaféer for børn og unge v. Lek­tor Rik­ke Alberg Peters og Vejlebibliotekerne/ Emil Eggert Scherrebeck
Vej­le Bibli­o­te­ker­ne og Histo­ri­e­Lab udvik­ler i det­te sko­le­år en ny debat­mo­del for børn og unge. I wor­ks­hop­pen præ­sen­te­rer vi deba­tred­ska­bet, som ud fra et dan­nel­ses­per­spek­tiv træ­ner børn og unge i at argu­men­te­re, reflek­te­re, under­byg­ge påstan­de, lyt­te til mod­stan­de­ren og se ting fra fle­re per­spek­ti­ver. Model­len har sam­ti­dig et ind­byg­get kon­kur­ren­ce­e­le­ment: Når det går løs, dyster vi om at vin­de med det bed­ste argu­ment. Wor­ks­hop­pen afprø­ver for­ma­tet med emner som iden­ti­tet, natio­na­li­tet og ’dansk­hed’ ver­sus andre kul­tu­rer, og vi invi­te­rer del­ta­ger­ne til at være med til at vide­re­ud­vik­le kon­cep­tet til sko­lens æld­ste klas­ser. Wor­ks­hop­del­ta­ger­ne får mas­ser af inspira­tion og øvel­ser med hjem til afprøv­ning ude i klasserne.
5: Med histo­ri­en som vækst­mo­tor v. lek­tor Claus Chri­sti­an Koch
Hvad gør de små histo­ri­ske ople­vel­ser for vores loka­le og natio­na­le iden­ti­tet, og hvor­dan kom­mer det regio­na­le og det natio­na­le per­spek­tiv i spil i for­mid­ling, under­vis­ning og kom­mu­ni­ka­tion om histo­ri­ske begi­ven­he­der? Rundt om i land­ska­bet fin­des hund­red­vis af tegn på stør­re eller min­dre histo­ri­ske begi­ven­he­der. Det kan være min­de­sten, byg­nin­ger og rester af anlæg eller blot en for­tæl­ling, der lever i kraft af en lokal gui­de eller (historie)fortæller. Kan dis­se histo­ri­ske erin­drings­ste­der gøres til gen­stand for kul­tu­rel og kom­merci­el pro­duk­t­ud­vik­ling, der ska­ber en ind­tægt til muse­er og turis­me­virk­som­he­der og sam­ti­dig bidra­ger til en demo­kra­tisk debat og sik­rer kul­tu­rar­vens over­le­ve­ring til kom­men­de generationer?
På bag­grund af en kort intro­duk­tion til lit­te­ra­tu­ren og en rede­gø­rel­se for udvalg­te eksemp­ler, skal del­ta­ger­ne med afsæt i egne eksemp­ler dis­ku­te­re, hvor­le­des sam­spil­let mel­lem histo­rie og erin­drings­ste­der kan være med til at ska­be gode eksemp­ler i muse­ums­for­mid­ling og under­vis­ning samt pro­duk­ter til små turismeaktører.
6: Leg med fore­stil­lin­ger og histo­ri­ens mel­lem­rum v. lek­tor Martha Lago­ni og Tea­ter­læ­rer Maria Winther
I histo­ri­en er der rig­tig meget, vi ikke ved, men kun kan fore­stil­le os. Erfa­rin­ger fra for­løb i 7.–9. klas­ser viser os, at dis­se ”mel­lem­rum” har poten­ti­a­le til at væk­ke ele­ver­nes nys­ger­rig­hed, fore­stil­lings­ev­ne og ikke mindst lyst til at vide mere.
I wor­ks­hop­pen præ­sen­te­rer vi kro­p­s­li­ge og dra­ma­ba­se­re­de øvel­ser og viser, hvor­dan man ud fra en histo­risk case kan arbej­de med ”alt det vi kun kan fore­stil­le os”: Hvad sag­de de til hin­an­den? Hvad tænk­te de? Hvil­ke følel­ser var i spil? Hvor­for mon de hand­le­de, som de gjor­de? Er der noget, vi kan gen­ken­de i dag?
Øvel­ser­ne er et afsæt til ele­ver­nes reflek­sion over sam­spil­let mel­lem for­tids­for­tolk­ning, nutids­for­stå­el­se og frem­tids­for­vent­nin­ger og ele­ver­nes for­stå­el­se for deres hand­le­mu­lig­he­der i for­hold til at påvir­ke deres sam­tid og fremtid.
7: ”Sam­men om histo­rie” og part­ner­ska­ber v. lek­tor Astrid Danielsen
Histo­ri­e­un­der­vis­nin­gen er meget mere end bøger og por­ta­ler. Vi er sam­men om at for­tæl­le og ska­be historie.
Med udgangs­punkt i erfa­rin­ger fra pro­jek­tet ’Sam­men om histo­rie’ ser vi på mulig­he­der og udfor­drin­ger i at sam­ar­bej­de og ind­gå part­ner­ska­ber med kul­turin­sti­tu­tio­ner. Vi dyk­ker ned i jeres loka­l­om­rå­der og fin­der ide­er til frem­ti­di­ge samarbejder.
8: At kryd­se græn­ser v. Lek­tor Hen­rik Ottosen
Hvor­dan kan per­son­li­ge for­tæl­lin­ger eller fami­lie­for­tæl­lin­ger ind­dra­ges i historieundervisningen?
I wor­ks­hop­pen vil vi ’lege’ lidt med egne for­tæl­lin­ger, og der vil bli­ve givet eksemp­ler på, hvor­dan per­son­li­ge- eller fami­lie­for­tæl­lin­ger er ble­vet ind­dra­get i et for­løb i sko­len og i under­vis­nin­gen på lærer­ud­dan­nel­sen. Gen­nem for­tæl­lin­ger­ne er ele­ver­ne og de stu­de­ren­des histo­ri­ske tænk­ning ble­vet styr­ket, og histo­ri­e­fa­get har fået en per­son­lig dimen­sion, som har været ved­kom­men­de for ele­ver og studerende.
12.10 – 13.00 Frokost
13.00 – 13.45 Panel­de­bat: Fæd­re­lan­det i historiefaget
Hvil­ken rol­le skal stats­dan­nel­sen af Dan­mark, som den ser ud i år 2020, spil­le som ret­tes­nor for histo­ri­e­un­der­vis­nin­gen? Er den blot det fore­lø­bi­ge resul­tat af en histo­risk udvik­ling, eller har faget en for­plig­tel­se til at styr­ke den natio­nal iden­ti­tet? Og hvis ja, hvor­dan skal det så give sig til udtryk i praksis.
Vi sam­ler fag- og hold­nings­men­ne­sker til en debat om, hvor­vidt fæd­re­lan­det har en rol­le i moder­ne histo­ri­e­un­der­vis­ning. Mød blandt andre lek­tor Rune Chri­sti­an­sen fra VIA Uni­ver­si­ty Col­le­ge og fol­ke­tings­kan­di­dat for Radi­ka­le Ven­stre samt for­fat­ter og lek­tor eme­ri­tus Micha­el Böss.
13:45 – 14:00 Kaffepause
14.00 – 15.30 Grøn­lands rol­le i dansk iden­ti­tet v. jour­na­list Mar­tin Breum
Søn­derjyl­lands dansk­hed er for langt de fle­ste noget selv­føl­ge­ligt, og den hører med til dan­sker­nes natio­na­le karak­ter, her­om er ingen i tvivl. Men hvad med Grøn­land? Hører den sto­re ø langt mod nord med til vores natio­na­le iden­ti­tet; til sel­ve fol­kesjæ­len? Grøn­land udgør 98 pro­cent af det dan­ske kon­ge­ri­ges ter­ri­to­ri­um, men udgør det Grøn­land også et styk­ke af os selv? Spørgs­må­let blev for alvor aktu­elt, da Donald Trump i 2019 bekræf­te­de, at USA over­ve­je­de at købe Grøn­land, og fle­re grøn­land­ske poli­ti­ke­re straks viste inter­es­se. Jour­na­list Mar­tin Bre­um, tidl. vært på Dead­li­ne på DR2, hører til Dan­marks før­en­de iagt­ta­ge­re af udvik­lin­gen i Ark­tis og stod i 2016 sam­men med doku­men­ta­rist Jakob Gotts­chau bag DR’s doku­men­tar­se­rie ’Rigs­fæl­les­ska­bets Histo­rie’. Han læg­ger op til debat om Grøn­lands betyd­ning for Dan­mark og danskerne.
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer