da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da en de da da da da da nb da fr sv da da da da en nb en nb da da da da da da da en da da sv da da nb en en en en en en en sv da en da en da da da sv da it en da en de da en en da nl de da nl en da nl en da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Rasmus Thestrup Østergaard 1. september 201219. februar 2021
Den­ne som­mers agur­ke­tid har bl.a. været præ­get af en debat om revo­lu­tions­be­gre­bet med Enheds­li­sten i en ufri­vil­lig hoved­rol­le. Det beslæg­te­de begreb ”refor­mer” har gen­nem en læn­ge­re peri­o­de ændret betyd­ning. Hvor det tid­li­ge­re blev for­bun­det med udbyg­ning af vel­færds­sta­ten, er dets kon­no­ta­tio­ner i dag stort set det mod­sat­te. Sådan­ne ændrin­ger af begre­ber­nes betyd­ning og kam­pe­ne her­om, siger noget væsent­ligt om vores sam­funds udvik­ling — ”Histo­ri­en” om man vil. De fle­ste er eni­ge om, at for­må­let med histo­ri­e­fa­get i gym­na­siesko­len er at kva­li­fi­ce­re ele­ver­nes historiebevidsthed.
Hvad det så vil sige kan vi altid stri­des om. Når vi (og vores ele­ver) skal for­stå den sam­tid vi lever i og gøre os fore­stil­lin­ger om frem­ti­den er vi hen­vist til at gøre det gen­nem spro­get. Men det sprog vi bru­ger bærer præg af for­ti­den, og bl.a. af dis­kur­si­ve kam­pe om begre­ber­nes betyd­ning. Begrebs­hi­sto­ri­en byg­ger på en fore­stil­ling om, at der eksi­ste­rer en ræk­ke grund­be­gre­ber (f.eks. demo­kra­ti, folk, nation, fri­hed, arbej­de, fami­lie…), som vi byg­ger vores for­stå­el­se af ver­den på. Nog­le har måske en sofi­sti­ke­ret ind­sigt i begre­ber­ne, mens andre anven­der dem mere naivt, men de er mere eller min­dre uom­gæn­ge­li­ge
i for­stå­el­sen af den moder­ne verden.
I det­te nr. af Noter sæt­ter vi fokus på begrebs­hi­sto­ri­en ud fra en betragt­ning om, at den ikke blot er en lang­hå­ret, aka­de­misk mode­strøm­ning, men at beskæf­ti­gel­se med begre­ber­nes histo­rie kan bidra­ge væsent­ligt til at kva­li­fi­ce­re vores ele­vers historiebevidsthed.
Jan Ifver­sen: Hvad er begrebs­hi­sto­rie? s. 10
Jep­pe Nevers: Demo­kra­ti­be­gre­bets histo­rie s. 18
Harald Gust­af­sson: Om sta­ter nu och förr – särskilt Dan­mark under tidig­mo­dern tid s. 28
Gert Søren­sen: Fin­des Euro­pa? Eller er Euro­pa en lat­ter værd? s.34
Anders Has­sing: Hvad er demo­kra­ti? s. 39
Ste­en Lar­sen & Andreas Bjørn: Stu­di­e­ret­nings­tu­ren går til Sara­je­vo s. 45
Erik Lund: To ver­de­ner – and never they shall meet? s. 48
Inger Lebech Kaa­gaard, Søren Stil­ler Kjær­gaard & Lot­te Schou: Pro­ces- og pro­dukt­skriv­ning i histo­rie. s. 56
(Mate­ri­a­le for­be­holdt for­e­nin­gens med­lem­mer — log ind for at se det)
Hjem­mesi­de | Se mere
Pestens tid. Syg­dom, sam­fund og behand­ling, 1100–1711
USA’s nye sto­re mindretal
Grund­loven i euro­pæ­isk perspektiv
Mundt­lig eksa­men i historie*
Arkiveret i kassen med Noter
Noter #192: Histo­ri­e­un­der­vis­ning i en ver­den af medier
Noter #195: Mel­le­mø­sten — Palæstina
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Historiefaget på Energimuseet - gør din historieundervisning levende
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer