da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da nb nb fi en da da da da da da da da da da da da da nb da da da en da da en da da en nl en en en en en en da da en da en nb da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Fra for­tid til histo­rie. Histo­ri­e­fa­gets iden­ti­tet og meto­der, 2. udgave
Af Knud Holch Andersen 9. marts 20181. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 47 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Fra for­tid til historie
Anders Has­sing og Chri­sti­an Vollmond
Hvad er histo­rie og histo­risk meto­de? Hvor­dan bru­ger vi histo­rie som indi­vi­der og sam­fund? Hvor­dan for­mid­ler man histo­rie, og hvil­ke for­skel­li­ge slags histo­rie møder man i hver­da­gen, i viden­skabs­fa­get og i den offent­li­ge debat?
Den popu­læ­re intro­duk­tion til histo­ri­e­fa­get udkom­mer i en ny, revi­de­ret udga­ve til­pas­set den nye lære­plan fra 2017. Fagets rele­vans, meto­der og teo­ri præ­sen­te­res i et let­fly­den­de sprog med eksemp­ler, øvel­ser og cases fra både nuti­den og fra den nære og fjer­ne fortid.  Den nye udga­ve er både til­pas­set og udvi­det en smu­le efter bru­ger­nes til­ba­ge­mel­din­ger. Det bety­der blandt andet, er der står lidt mere om for­skel­li­ge kil­de- og frem­stil­lings­ty­per, lige­som bogen har fået nye kil­de- og frem­stil­lings­tek­ster med til­hø­ren­de opgaver.
Gui­de til histo­ri­e­fa­get i ny udgave
Før­ste udga­ve af Fra for­tid til histo­rie udkom i 2013 (anmeldt i NOTER 199). Den var et læn­ge sav­net bud på, hvor­dan man kan defi­ne­re og fast­hol­de histo­ri­e­fa­gets iden­ti­tet i 2005-gym­na­siets mel­lem­fag­li­ge sam­spil ikke mindst knyt­tet til Almen Stu­di­e­for­be­re­del­se (AT) og stu­di­e­ret­nings­pro­jek­tet (SRP).
Med gym­na­si­ere­for­men i 2017 er faget anbragt i en ny vir­ke­lig­hed, men beho­vet for at give ele­ver­ne en grund­læg­gen­de for­stå­el­se af faget og dets meto­der er bestemt ikke ble­vet min­dre. Anders Has­sing og Chri­sti­an Vol­l­mond har valgt at til­pas­se den meget kva­li­fi­ce­re­de gui­de til den nye bekendt­gø­rel­se og sam­ti­dig omre­di­ge­re bogen, så den ikke læn­ge­re pri­mært har stx-histo­rie som mål­grup­pe, men sig­ter bre­de­re og kan anven­des af ikke mindst lærer­stu­de­ren­de og histo­ri­estu­de­ren­de ved universiteterne.
Den nye udga­ve hol­der helt og fuldt niveau­et fra førsteud­ga­ven og har til­med haft godt af at bli­ve løf­tet lidt ud af den snæv­re stx-vir­ke­lig­hed. Den har nu fået en mere almen karak­ter, der har appel til alle med behov for ind­sigt i histo­ri­e­fa­get. Bogen er en vel­struk­tu­re­ret ind­fø­ring i faget, hvor for­fat­ter­ne hele vej­en igen­nem fast­hol­der den fun­da­men­tale son­dring mel­lem for­tid og men­ne­skers brug af den­ne for­tid i mang­fol­di­ge sammenhænge.
Det før­ste kapi­tel gen­nem­går en ræk­ke for­mer for histo­ri­e­brug og får i den for­bin­del­se defi­ne­ret og for­kla­ret det kom­plek­se begreb ’histo­ri­e­be­vidst­hed’ på en ansku­e­lig og vir­ke­lig­hedsnær måde. Der­ef­ter føl­ger et vel­struk­tu­re­ret kapi­tel om histo­risk meto­de i rela­tion til for­skel­li­ge kildetyper.
Et meget fyl­digt og cen­tralt kapi­tel hand­ler om histo­ri­ske frem­stil­lin­ger med en nyt­tig gui­de til ana­ly­se af frem­stil­lin­ger. Reelt er det vel næsten aller­vig­tigst at ruste gym­na­sie­e­le­ver og andre stu­de­ren­de til net­op frem­stil­lings­a­na­ly­se, da det jo er det, der fyl­der mest både i under­vis­ning og anden histo­ri­e­brug. I sam­me kapi­tel fin­der man en vej­led­ning, ”når man selv skal frem­stil­le histo­rie.” Kon­spira­tions­te­o­ri­er og anden mis­brug af histo­rie har meget pas­sen­de fået sit eget kapi­tel. Også her er der både nu og i frem­ti­den en vig­tig mis­sion at udfø­re i det tre­åri­ge historieforløb.
De sid­ste kapit­ler hand­ler om histo­rie som viden­skabs­fag. Her bli­ver fagets iden­ti­tet ind­kred­set i sam­spil med både sam­funds- og natur­vi­den­skab. Des­u­den bli­ver en ræk­ke fag­li­ge til­gan­ge til histo­ri­e­fa­get beskre­vet lige fra dis­kur­s­a­na­ly­se til kul­tur­hi­sto­rie, erin­drings­ste­der, øko­no­misk histo­rie og histo­risk socio­lo­gi. Det kan godt undre, at arkæ­o­lo­gi­en ikke har fun­det en plads på palet­ten. Det er dog et fag, der på fle­re måder spil­ler tæt sam­men med histo­rie. Præ­sen­ta­tio­nen er ført up to date med ’big history’, der prø­ver at pla­ce­re men­ne­sket i den helt over­ord­ne­de glo­ba­le og udvik­lings­hi­sto­ri­ske sammenhæng
Fra for­tid til histo­rie, 2. udga­ve er som sin for­gæn­ger til­ret­telagt med stor pæda­go­gisk sans. Spro­get er åbent og elevven­ligt, og der er udvist stor omhu med at for­kla­re og defi­ne­re begre­ber og fæno­me­ner af enhver art – frem­hæ­vet i mar­gin med en lil­le stjer­ne. Vi har helt tyde­ligt at gøre med erfar­ne under­vi­se­re, der ved, hvor lidt man skal tage for givet, når man har med moder­ne ele­ver eller stu­de­ren­de at gøre.
Illu­stra­tio­ner­ne spil­ler godt sam­men med det emne, de skal bely­se. Des­u­den er der ind­sat man­ge blok­ke, der opsum­me­rer de behand­le­de meto­der og opstil­ler gra­fi­ske visu­a­li­se­rin­ger af kom­pli­ce­re­de begre­ber og pro­ces­ser. Til dis­se blok­ke er ofte knyt­tet tek­st­ek­semp­ler og arbejds­op­ga­ver. En omkost­ning ved dis­se – i øvrigt frem­ra­gen­de – red­ska­ber kan være, at læse­ren ind i mel­lem skal lede lidt for at fin­de fort­sæt­tel­sen i brødteksten.
Det er van­ske­ligt at fore­stil­le sig en gym­na­sie­klas­se, der arbej­der sig gen­nem bogen fra ende til anden. Den skal bru­ges som en gui­de, et opslags­værk, der bidra­ger til, at det kon­kre­te under­vis­nings­for­løb kan bli­ve per­spek­ti­ve­ret meto­disk og fagligt/videnskabeligt. Brugt på den­ne måde kan Fra For­tid til histo­rie bli­ve et afgø­ren­de red­skab til at give histo­ri­e­un­der­vis­nin­gen den stan­dard, som faget fortje­ner og sam­ti­dig klæ­de ele­ver­ne på til deres vok­sen­liv som histo­ri­e­be­vid­ste, kri­ti­ske bor­ge­re. Det bli­ver der i høj grad brug for i den frem­tid, der venter.
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
En fin hjælp til skrift­lig­hed i historie
Book under­vis­ning på Det Kgl. Bibliotek
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer