da de da de da de fi en en en sv da nl de bar da da da da fr da da da en da it da da da nl da da tr da da da da da da da da da da da da da de de da da es da da it da de
Den motoriske udvikling understøtter sproget, trivsel, sundhed og fællesskaber
Skoleforeningens dagtilbudskontor har opfrisket, moderniseret og suppleret deres milepæle for krop og bevægelse, som havde været i brug siden 2005. Materialet er blandt andet blevet blevet suppleret med ny viden og informationer for aldersgruppen 0-3 år. Souschef i Oksevejens børnehave, Andrea Hansen-Noack og afdelingsleder i vuggestuen, Stina Purrucker fortalte på det seneste fællesrådsmøde om emnet, da det pædagogiske personale i Oksevejens Børnehave og vuggestuen har været meget involveret i dette arbejde. Allerede på et møde i Skoleforeningens styrelse havde børnehaveleder Gisela Ahlbory berettet om arbejdet med krop og bevægelse. På begge møder blev den nye folder »din bevægelsesverden i Sydslesvig« præsenteret. Folderen gives råd og vejledning til forældre, der ønsker at fremme og støtte deres børns sansemotoriske udvikling.
I Skoleforeningen har man arbejdet med en handleplan for »krop og bevægelse« siden 2005.
- Efter vi har fået vuggestuer i vores dagtilbud, var det vigtigt at supplere med de 0-3 årige og tydeliggøre, hvor vigtigt det allerede her er at arbejde med sansemotorikken. Vi har, som i den tidligere »mål og handleplan«, lagt vægt på at skabe en bevidsthed om, hvor vigtig det er at stimulere alle sanser og især de 3 primære sanser: labyrintsansen, taktilsansen, kinæstesisansen. Det er dem der først bliver udviklet i fosterstadiet og er grundlaget for vores videre udvikling, og derfor har de stor betydning for udvikling af grundmotorikken, siger Gisela Ahlbory.
Fungerer disse sanser ikke optimalt, sætter det sine begrænsninger i barnets udvikling. Og på længere sigt har det indvirkning på barnets indlæring, fordi det altid har været bagud.
Dagtilbuddene indretter derfor rummene sådan, at børnene føler sig opmuntrede til at bevæge sig og udfolde deres kroppe. Der skal være hængekøjer, som børnene selv kan komme op i, rutsje- og klatremuligheder eller andre sansemotoriske udfordringer, som vandlege, lege med barberskum og andet.
- Derfor er en sansemotorisk indretning en vigtig pædagogisk opgave. Men den er også mange gange en økonomisk udfordring. En klatreø koster omkring 1000 Euro. Hvis man gerne vil have noget større – forhøjninger og trapper og div. andre udfordringer, kan man sagtens komme af med 2-3000 Euro. Det er ikke til at klare i et vuggestuebudget. Men selvom vi ikke kan få det, vi ønsker, kan vi dog gøre en masse andet, der også udvikler sansemotorikken, siger Gisela Ahlbory.
En væsentlig fornyelse i milepælene for krop og bevægelse er de voksnes roller.
- Det er utroligt vigtigt, at de voksne er en aktiv del i børnenes bevægelsesleg, for det som barnet kan i dag med en voksens støtte, kan det selv i morgen. Vores rolle er både at gå foran, ved siden af og bagved, siger Gisela Ahlbory.
- Når vi går foran: planlægger vi aktiviteten, rammerne. Vi har et mål med aktiviteten og guider børnene. Når vi går ved siden af: følger vi børnenes initiativer og ideer – der opstår fællesskab. Her hjælper vi også lidt. Når vi går bagved, trækker vi os tilbage og ser, at børnene klarer tingene selv. Vi anerkender børnenes oplevelser og opmuntrer til initiativer, siger hun.
Børn vokser og ændrer sig utroligt meget de første år af deres liv. Børn udvikler sig forskelligt og i forskelligt tempo.
- Man skal ikke sammenligne et barn med andre børn eller søskende. Milepælene i barnets første år veksler mellem, at barnet står stille i udviklingen eller, at barnet pludseligt kan mange ting på en gang, og det sker oven i hinanden. Men det er alligevel vigtigt at få det med, fordi vi som pædagoger skal være opmærksomme på børnenes udvikling og kunne hjælpe barnet videre, når vi opdager, at de ikke kan noget, som de ville have godt af på et vist alderstrin, siger hun.
Når børn begynder i skolen, skal den grundlæggende motorik være faldet på plads. De skal kunne løbe, hoppe og sparke til men bold med både kraft og rigtig retning. De skal kaste kort og langt – også i den rigtige retning. Og de skal kunne cykle på tohjulet cykel.
De lyner deres jakker, binder sløjfer. De har også valgt hånd og holder på en blyant med et greb, hvor de bruger tommel, pege og langfinger. De klipper lige oven på stregen, og de sidder stille og lytter, mens de holder balancen på en stol.
- Det er i hvert fald det skolen forventer, de kan. Så hvis vi opdager, at et barn eksempelvis ikke kan stå på et ben, når det er 4 – 4,5 år, må man gøre sig nogle tanker om, hvordan vi kan støtte barnet. Og hvis vi ikke ved det, skal vi hente hjælp udefra, siger hun.
I en folder om emnet til forældrene gives der nogle gode tips til, hvordan forældre kan støtte op omkring børnenes sansemotorik.
- Folderen forklarer på en nem måde, hvad sansemotorik handler om, og hvordan forældrene kan stimulere sanserne og være i bevægelse med deres børn. Den viser, at der er rigtig megen læring i dagligdagens rutiner, og at det er vigtigt, at børnene kan få lov til at afprøve så mange ting som muligt.
- Vi synes det er blevet en vellykket folder uden løftet pegefinger. Vi synes, den er flot at se på med glade dagtilbudsbilleder, der udstråler positiv energi, siger Gisela Ahlbory.
En verden i krise
21. marts 2022Kære alle, Nu hvor vi lige troede, at de helt mørke skyer langsomt var ved at forsvinde, og vi endda kunne begynde at ane forårssolen, så rammer overfaldet ...
Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.Stuhrsallee 2224937 Flensburg