da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da hu en en nb da da da da da da en da da da da da da da nb en da da en en en en en en en en en da da en da en nn da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Jens Mann Christiansen 7. maj 201930. marts 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Bog — fåes også som Ibog
Meto­de­bog, der intro­du­ce­rer til fagets cen­tra­le begre­ber og teo­ri­er i et anven­del­ses­o­ri­en­te­ret perspektiv
Hvis jeg skal næv­ne ét punkt, hvor histo­ri­e­fa­get har ændret sig, siden jeg begynd­te at under­vi­se på STX i 2007, vil sva­ret være meto­de. Hvor kil­de­kri­tik tid­li­ge­re var den helt domi­ne­ren­de meto­de, som ele­ver­ne skul­le mestre, præ­sen­te­res de nu for at væld af meto­di­ske til­gan­ge og værk­tø­jer til faget. Nog­le vil mene, at det er i en sådan grad, at meto­de­fo­kus­set ender i en begrebs­brug for begre­ber­nes skyld, der nog­le gan­ge synes vig­ti­ge­re end sel­ve den histo­ri­ske peri­o­de, mens man som radi­kal post­mo­der­ne histo­ri­ker vil mene, at man slet ikke kan sige ”den histo­ri­ske periode”.
I vir­ke­lig­he­den vil de fle­ste histo­ri­e­læ­re­re nok befin­de sig et sted mel­lem de to skit­se­re­de posi­tio­ner, hæl­den­de mod den ene eller den anden retning.
Uan­set hvad, må refor­mer­ne i 2005 og 2016 siges at have øget fokus på histo­ri­e­fa­gets meto­de­brug, hvil­ket i før­ste omgang affød­te meto­de­af­snit i lærebø­ger, og sene­re fle­re deci­de­re­de meto­debø­ger til under­vis­nings­brug. Histo­ri­e­fag­lig arbejds­bog af Kas­per Thom­sen skri­ver sig ind i den­ne ræk­ke, som både en meto­de­grund­bog, en prak­tisk hånd­bog og arbejds­bog. Og som kom­bi­na­tio­nen af de tre ting udfyl­der den fint en plads i bog­re­o­len, hvor der er få andre udgivelser.
Sam­let set har Kas­per Thom­sen med Histo­ri­e­fag­lig arbejds­bog lavet en bog, som giver nog­le grun­di­ge og inter­es­san­te til­gan­ge til fagets meto­der, lige­som der er mas­ser af inspira­tion at hen­te i de kon­kre­te øvelser.
Bogen er ind­delt i fire kapit­ler, hvor det før­ste hand­ler om histo­ri­e­fag­li­ge fun­da­men­ter, andet kapi­tel om histo­ri­e­fag­li­ge til­gan­ge, tred­je kapi­tel behand­ler den histo­ri­e­fag­li­ge prak­sis, her­un­der histo­rie og film, digi­tal histo­ri­e­fag­lig­hed og innova­tiv histo­ri­e­fag­lig­hed, fjer­de kapi­tel hand­ler om histo­ri­e­fag­lig for­mid­ling, både skrift­lig­hed og mundt­lig frem­stil­ling. Der­næst føl­ger en sam­ling af tek­ster, for til sidst at have en ord­for­kla­ring, der fun­ge­rer som et (ret) lil­le to siders opslagsværk.
Histo­ri­e­fag­lig arbejds­bog er meget grun­dig i sin gen­nem­gang af de for­skel­li­ge aspek­ter af faget, og på den måde adskil­ler den sig fra de fle­ste andre lig­nen­de bøger eller meto­de­af­snit i lærebø­ger. Der er mas­ser af inter­es­san­te dyb­de­gå­en­de afsnit, f.eks. et seks sider langt afsnit om histo­ri­e­fa­gets histo­rie. Det er væl­dig spæn­den­de læs­ning og giver en god for­nem­mel­se af fagets udvik­ling og nuvæ­ren­de stå­ste­der. Men sådan et afsnit viser også bogens begræns­ning, da det ikke er spe­ci­elt elevven­ligt, med min­dre man er aller­sidst i 3.g. Og det er oplagt en del af pri­sen for grun­dig­he­den, at noget stof bli­ver for kom­plekst eller for udtøm­men­de for nog­le ele­ver, men Histo­ri­e­fag­lig arbejds­bog inde­hol­der også let­til­gæn­ge­li­ge og mere elevven­li­ge afsnit som f.eks. afsnit­tet om peri­o­di­se­ring. Bru­gen af bogen kræ­ver noget sor­te­rings­ar­bej­de for lære­ren, hvil­ket også er helt rime­ligt at for­lan­ge – alt stof kan jo ikke være lige rele­vant på alle niveau­er. Der­u­d­over er der rig­tig man­ge gode figu­rer og over­sig­ter, der giver fint over­blik, og som kan kom­pen­se­re for de indi­mel­lem lidt teo­ri­tun­ge afsnit.
Hvis man er kri­tisk indstil­let over for den meget meto­de­fo­ku­se­re­de under­vis­ning, kan man spør­ge sig selv, om man har brug for en 200 sider lang bog for at arbej­de med histo­ri­e­fa­gets meto­der og til­gan­ge. Men bogen skal ses som et værk­tøj, der kan intro­du­ce­re til og præ­ci­se­re meto­der med til­hø­ren­de øvel­ser, når det er rele­vant i for­hold til det ker­ne­stof, ens klas­se arbej­der med. Der­u­d­over vil man­ge afsnit være vær­di­ful­de, når ele­ver arbej­der med for­skel­li­ge for­mer for pro­jekt­ar­bej­de og opga­ve­skriv­ning, hvor de har tid til at sæt­te sig ind i spe­ci­fik­ke aspek­ter af faget og stoffet.
I for­or­det for­kla­rer Kas­per Thom­sen, at bogens grund­tan­ke er, at man kun kan opnå for­stå­el­se for histo­ri­e­fa­gets tænk­ning og meto­der ved at arbej­de med det i prak­sis. Der­for er alle afsnit­te­ne udsty­ret med til­hø­ren­de opga­ver. Nog­le opga­ver er knyt­tet til spe­ci­fik­ke tek­ster, der er pla­ce­ret sidst i bogen, og her sty­rer Kas­per Thom­sen meget fint uden om en gene­rel ten­dens til at bru­ge de sam­me kil­de­tekster i for­skel­li­ge udgi­vel­ser. De fle­ste af tek­ster­ne er jeg ikke stødt på tid­li­ge­re, og de fun­ge­rer godt til de kapit­ler, de kob­les med. Eksem­pel­vis bru­ges Niels Brim­nes kom­men­tar: ”Apro­pos: Er krig en tekst” som ind­gang til en debat om post­mo­der­ne histo­ri­eskriv­ning. Igen kan man dis­ku­te­re, hvor­når niveau og tid er til den type dis­kus­sio­ner, men hvis man tager hul på den, er her en inter­es­sant til­gang. Arbejds­op­ga­ven opfor­drer ele­ven til selv at fin­de mate­ri­a­le på net­tet, ved at ”Brug[e] tek­sten til at fin­de frem til de andre bidrag i debat­ten på inter­net­tet”. Det prø­ve­de jeg af, og de før­ste par for­søg gav ikke noget resul­tat, men efter små ti minut­ter lyk­ke­des det at fin­de et andet bidrag til debat­ten. Prak­sis med selv at lade ele­ver­ne søge ting frem som en del af arbejds­spørgs­må­let er udbredt i bogen, og det flug­ter fint med både STX og HF-lære­pla­nens mål, men det er en god ide at teste søg­nin­ger, inden ele­ver­ne kastes ud i dem, da deres inter­net­tå­l­mo­dig­hed ofte ikke ræk­ker til ti minut­ters for­gæ­ves for­søg, selv­om der selv­føl­ge­lig også er læring i det.
Gene­relt læg­ger arbejds­op­ga­ver­ne op til selv­stæn­digt arbej­de, og det er en styr­ke, at rig­tig man­ge af opga­ver­ne er gene­rel­le, så de nemt kan til­pas­ses for­skel­li­ge for­løb. Så gør det ikke noget, at nog­le opga­ver er meget tids­spe­ci­fik­ke og hur­tigt vil være for­æl­de­de, da man nemt vil kun­ne fin­de noget nye­re mate­ri­a­le at kom­bi­ne­re opga­ver­ne med.
Bogens grun­dig­hed, gode over­sig­ter og præ­sen­ta­tion af rig­tig man­ge meto­der, teo­ri­er og værk­tø­jer gør, at den godt kun­ne bli­ve en fast bestand­del af min for­be­re­del­se, og så er det alt­så ærger­ligt, at der ikke er et indeks. Den lil­le ord­for­kla­rings­over­sigt på to sider bagerst i bogen, er vel tænkt som en form for erstat­ning, men har slet ikke sam­me funk­tion som et indeks.
Som tid­li­ge­re nævnt bli­ver nog­le dele for kom­plek­se til man­ge ele­ver og vil først være rele­van­te ret sent i det gym­na­si­a­le histo­ri­e­for­løb, lige­som nog­le dele hører til i den mere nør­de­de afde­ling af histo­ri­e­fa­get, selv­om meget selv­føl­ge­lig kan lade sig gøre, hvis lære­ren læg­ger det ret­te styk­ke for­mid­lings- og sor­te­rings­ar­bej­de ind. Men sam­let set har Kas­per Thom­sen med Histo­ri­e­fag­lig arbejds­bog lavet en bog, som giver nog­le grun­di­ge og inter­es­san­te til­gan­ge til fagets meto­der, lige­som der er mas­ser af inspira­tion at hen­te i de kon­kre­te øvelser.
Under­vi­ser på Favrskov Gymnasium
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Historiedidaktik, Undervisningsmateriale
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer