da pl da da da da da da da da da da da da da da da en da da da en da en da da da da da da da nb tr da en da da da da pl sv da de de da da da de da da da en en da da da da da ka da da da da en en de da da fr da da da da sv da sv da da da da de da
Fra Wikibooks, den frie samling af lærebøger
Spring til navigation Spring til søgning
Tryk er kraft pr. arealenhed. Således er den afledte SI-enhed for tryk newton pr. kvadratmeter, og denne enhed kaldes for Pascal (Pa).
Hvis eksempelvis en væske eller en gas opbevares i en beholder, vil den udøve et vist pres på hver arealenhed af de dele af beholderen den er i berøring med; dette pres "mærker" beholderens vægge som en vis kraftpåvirkning pr. arealenhed. Et instrument der måler trykket i beholderen, kaldes et manometer.
Det tryk som Jordens atmosfære øver ved havniveau, varierer med vejret og kan måles med et barometer. Den gennemsnitlige værdi er 101 kPa, (se også normaltryk) hvilket svarer til trykket fra en vandsøjle på ca. 10 meter. Dette tryk opleves af alle flader; således påvirkes f.eks. hver kvadratcentimeter af menneskets hud af et tryk svarende til 1 kilogram. Når dette ikke "mærkes", skyldes det at trykket er det samme inde i kroppen.
1 Trykenheder og konverteringsfaktorer
2 Tryk i en væskesøjle
Tryk i en væskesøjle[redigér]
Trykket i en væskesøjle er den kraft som påvirker væskesøjlen på et givent areal.
p = F A + p a t m {\displaystyle p={\frac {F}{A}}+p_{atm}}
Trykket skyldes den overliggende væskemængdes nedadgående kraft. Denne kraft skyldes tyngdekraften, og er defineret som F t y n = m ⋅ g {\displaystyle F_{tyn}=m\cdot g} .
Massen i førnævnte formel kan også beskrives som rumfanget af søjlen multipliceret med densiteten. Rumfanget er lig arealet og højden af væskesøjlen multipliceret. Massen kan derfor beskrives som, m = p ⋅ A ⋅ h {\displaystyle m=\rho \cdot A\cdot h} . Ved at indsætte dette nye udtryk i formlen for tyngdekraften, kan tyngdekraften på væskesøjlen også skrives som F t y n = p ⋅ A ⋅ h ⋅ g {\displaystyle F_{tyn}=\rho \cdot A\cdot h\cdot g} .
Trykket kan derfor også skrives som
p = p ⋅ A ⋅ h ⋅ g A + p a t m {\displaystyle p={\frac {\rho \cdot A\cdot h\cdot g}{A}}+p_{atm}}
Hvis dette udtryk forkortes, ser vi at trykket i væsken er uafhængigt af arealet.
p = p ⋅ h ⋅ g + p a t m {\displaystyle p=\rho \cdot h\cdot g+p_{atm}}
Man kan derfor udregne et givent tryk p {\displaystyle p} , i en vis dybde/højde i en væskesøjle, hvis man kender højden h {\displaystyle h} , og densiteten p {\displaystyle \rho } af den pågældende væske, og tyngdeaccelerationen g {\displaystyle g} samt trykket p a t m {\displaystyle p_{atm}} ved overfladen såfremt dette tryk er opgivet.
P. Andersen og M. Vahl: Klima- og Plantebælter; Tiende udgave ved Sofus Christiansen og Einar Storgaard; Gyldendal 1963
Diskussionsside for denne IP-adresse
Referer til denne side
Denne side blev senest redigeret d. 8. december 2018 kl. 12:21.
Tekst er tilgængelig under licensen Creative Commons Kreditering-Del på samme vilkår; yderligere betingelser kan være gældende. Se vores Brugsbetingelserne for flere oplysninger.