da da en da nb da nb da da da en nn nb da de en da da da da da de en da da da da da da en da da da sv da da da de en da de nn nn nb da da de en da nn da da de da da da da da de en da sv da da en da da da da de da da da da da da da da da da da de en da nn da da de en da da da da da en da da da da da en da de da da da da en de da de da da en de da nb da da sv da de en da da nn da da da da da da da da de en da da da da da en da de en da nn da da da de da da da da nn da da nn nb en da da de en da da nn da da da en da da da en da da da da da en da de nb nn da da da de en da da da da de en nn de da de en nn da da de en da da da da de en da nn da da da da de en da da da da de en nn da da da da da nn da en da nn sv da da da nn da nb nb da da da nn da da da da da da da da da da da da de da nb sv da da da en da da en da da da da da de da da da da da da nn sv da da da da en da ro en da nb nb da sv nb nl da da uk da uk da uk da da da da en en de da da da da da da en da en da da da da da da da de en da da da da da da da mk en en da en sl da da da da en en en da da da da ro da fr da da ca fr
Chile – kampen for demokrati
Cuba – historie og samfund
Læs et uddrag af bogen
Cuba og AIDS: Frivillighedens vej
Danmark under den kolde krig
DDR 1949 - 1989 - den virkeliggjorte socialisme?
De Røde Khmerer – folkemord og forsoning i Cambodja
Den røde terror – og den danske forbindelse
FN og retsopgøret i Cambodja
Cambodia Wont Easily Find Justice on Its Own
Den spanske Borgerkrig - mellem stormagtspolitik og idealisme
Det moderne Grønland - fra koloni til selvstyre
Læs et uddrag af bogen
Irland – historie og samfund i et århundrede
Kildetekster til 2. udgave
Kildetekster til 1. udgave
Links til arbejdet med bogen
Hvad handler Brexit egentlig om?
Påskeaftalen 20 år efter
Ny regering i Irland og en historisk koalition
Læs et uddrag af bogen
Jugoslaviens sammenbrud – Balkan-krigene 1991-2001
Film om Jugoslavien og krigene
Kina – fra kejserdømme til kapitalisme
Bestil og læs mere om bogen
Kristen zionisme – mellem religion og politik
En israelsk lobby i USA?
Nynazismen – magt eller afmagt?
Ret og vrang – om menneskerettighederne
Storbritannien - mellem imperialisme og multikultur
Læs et uddrag af bogen
Kildetekster til 3. udgave
Kildetekster til 2. udgave
Thailand - mellem templer og skyskrabere
Tyendet – det tjenende folks danmarkshistorie
Bestil og læs mere om bogen
Chile – kampen for demokrati
Cuba – historie og samfund
Danmark under den kolde krig
DDR 1949 - 1989 - den virkeliggjorte socialisme?
De baltiske lande: Estland
De baltiske lande: Letland
De baltiske lande: Litauen
De Røde Khmerer – folkemord og forsoning i Cambodja
Den spanske Borgerkrig - mellem stormagtspolitik og idealisme
Det brogede Spanien - Kildetekster på spansk.
Det moderne Grønland – fra koloni til selvstyre
Fascismens Italien - Kildetekster på italiensk
Hellig krig i Mellemøsten
Irland – historie og samfund i et århundrede, 2. udgave
Irland – fra påskeoprør til påskeaftale, 1. udgave
Jugoslaviens sammenbrud – Studietur til Sarajevo
Jugoslaviens sammenbrud – Balkan-krigene 1991-2001
Kina – fra kejserdømme til kapitalisme
Kristen zionisme – mellem religion og politik
Nynazismen – magt eller afmagt?
Ret og vrang – om menneskerettighederne
Storbritannien - mellem imperialisme og multikultur
Terrorisme på tværs, 3. udgave
Terrorisme på tværs, 2. udgave
Thailand - mellem templer og skyskrabere
Tyendet – det tjenende folks danmarkshistorie
Folkemordet i Rwanda 1994
Guernica – et maleri om krigens rædsler
Solens rige: Japans ekspansion
Engelske politikere om optakten til Gallipoli-kampagnen, foråret 1915
Efter de første måneders bevægelseskrig i eftersommeren 1914, var frontlinjerne i december stivnet til en stillingskrig. Den britiske politiker David Lloyd George, gengav i sine erindringer fra 1933 et memorandum, som han sendte til medlemmerne af det såkaldte krigsråd; rådet udgjordes af relevante ministre, dvs. krigsministeren, rustningsministeren, ministrene for "Pension", "Air" og "National Services". Lloyd George var på det tidspunkt finansminister, og havde forinden sendt lignende memoranda, hvor han gjorde rede for situationen vedrørende krigsmateriel i Storbritannien og Amerika. Han blev rustningsminister i 1915, krigsminister i og premierminister i december 1916.
Nedenfor er desuden krigsministerens brev til generalstabschefen, dagen efter modtagelsen af Lloyd Georges memorandum.
2, Whitehall Gardens, S.W.
Bemærkninger til den militære Situation
Nu da nye Hære er under Uddannelse og, ligesom Territorialtropperne, vil være disponible i Slutningen af Marts i et Antal af mindst en halv Million Mand, mener jeg, Tiden er kommet for Regeringen til at raadføre sig med de militære Eksperter om, hvad Brug der skal gøres af disse udmærkede Tropper, som er af en ganske anden Karakter end dem, der hidtil har forladt vore Kyster.
De er næsten udelukkende rekrutterede blandt den bedste Del af Haandværkerstanden og den højere og lavere Middelstand. I Intelligens, Opdragelse og Karakter er de enhver hidtil her i Landet opstillet Hær langt overlegen, og eftersom Mandskabet gennemgaaende ikke hører til den Klasse Mennesker, som har afskaaret al Forbindelse med deres Hjem, og for hvis Skæbne der derfor ikke næres større Ængstelse herhjemme, vil hele Folket vise en saadan personlig Interesse for deres Skæbne som aldrig før ved nogen Militærekspedition.
Hvis denne glimrende Armé bliver ødslet bort paa saadanne unyttige Foretagender som dem, vi har været Vidne til i de sidste Par Uger, vil derfor hele Landet oprøres af Harme over den Mangel paa Forudseenhed og Indsigt, vore Planer udviser.
Jeg vil tillade mig at tilføje, at saadanne Operationer, som vi har været Vidne til i Løbet af de sidste Par Maaneder, uvægerligt vil ødelægge selv vore bedste Troppers Moral. Gode Soldater vil trodse en hvilken som helst Fare og udstaa de forfærdeligste Savn, naar disse blot fører til en Afgørelse; men med periodiske Mellemrum at skulle kaste sig imod uindtagelige Stillinger knuser til sidst selv de tapreste Hjerter.
Der er derfor tre eller fire Ting, jeg ønsker at slaa til Lyd for med Henblik paa den militære Situation.
Lloyd George nævner og beskriver uddybende derefter de otte punkter, der er opstillet nedenfor. I det femte punkt henviser Lloyd George til, at "Da det ikke er muligt at naa disse maal ved Angreb paa Vestfronten, gælder det om at finde en anden Udvej.", og Storbritannien må derfor åbne en anden front, og beskriver videre i punkt 6 og 7 at det må være enten ved Tysklands egne kyster eller omkring Balkan eller Grækenland. Punkt 8 redegør for hvorfor der også må planlægges en landgang i Tyrkiet:
Forøgelse, med deraf følgende Svækkelse, af Fjendens Front.
Fjenden kan tvinges til at kæmpe i Terræn, som er ugunstigt for ham.
Nødvendigheden for at vinde en afgørende Sejr et eller andet Sted.
Forslag til et "Enten-Eller".
To fordele, som følger denne Fremgangsmaade.
Punkt 8 fortsætter således:
Bestaar i et Angreb paa Tyrkiet. Der er fire Betingelser, som et Angreb paa Tyrkiet efter min Mening bør opfylde:
(1)   At det ikke lægger Beslag paa saa mange Tropper, at Vægten af vor Offensiv paa den vigtigste Kampplads derved bliver mindsket;
(2)   At vi kommer til at operere saa nær ved Havet, at vi ikke behøver at undvære mange Tropper til at holde lange Forbindelseslinjer besat, og saaledes at vi i Nødstilfælde kan faa Støtte af Flaaden;
(3)   At det tvinger Tyrkerne til at operere langt fra deres Forsyningsbasis og i ugunstigt Terræn;
(4)   At det giver os en Chance for en dramatisk Sejr, som kan virke stimulerende paa Stemningen hjemme hos os og i tilsvarende grad skabe Modløshed hos Fjenden
Maaske burde jeg tilføje en femte: at det set fra sidstnævnte Synspunkt vilde være en stor Fordel, om Angrebet fandt Sted i et Land, som var egnet til at sætte Folks Fantasi i Sving.
Dagen efter skrev krigsministeren, Lord Kitchener, et brev til generalstabschef og chef for British Expeditionary Force (BEF), sir John French, der opholdt sig i Hovedkvarteret i Frankrig. Kitchener havde, som de øvrige ministre, modtaget Lloyd Georges memorandum dagen forinden.
Jeg synes ikke, man ser meget til den franske Hærs paatænkte Gennembrud. Formodentlig tumler Franskmændene med det samme Problem som De, nemlig at Skyttegravene gør ethvert Angreb til en Bortødslen af Menneskeliv – blot for at erobre et Par Yards fuldstændig unyttig Jord. Herhjemme vinder den Opfattelse mere og mere Terræn, at det selvfølgelig er vigtigt at forsvare de Linjer, vi holder, men kun med de højst nødvendige Styrker, og at resten af vore Tropper vilde kunne finde bedre Anvendelse andet Steds.
Jeg tænker, at vi nu maa anse det for givet, at den franske Hær ikke kan gennembryde de tyske Forsvarslinjer over en saa stor Front, at det kan fremkalde fuldstændig Forandring af Situationen og tvinge Tyskerne til at rømme Nordbelgien. Hvis dette er Tilfældet, kan de tyske Stillinger i Frankrig betragtes som en Fæstning, som ikke kan tages med Storm, men heller ikke lader sig fuldstændig indeslutte.
Resultatet maa da blive, at vi kan nøjes med at besætte vore Linjer med en Belejringsstyrke, medens Operationerne i øvrigt fortsættes andet Steds.
Det Spørgsmaal, hvor noget effektivt kan udrettes, aabner en vid Mark og fordrer et nøje Studium. Hvad mener vor Generalstab? Rusland er haardt presset i Kaukasus og kan kun lige akkurat holde Stillingen i Polen. Friske Tropper er nødvendige for at bringe Liv i dette Dødvande; Italien og Rumænien er de Lande, hvorfra der er mest Sandsynlighed for, at vi kunde faa saadanne: derfor maa enhver Aktion, som kan hjælpe med til at faa disse Lande draget ind i Krigen, hilses med Glæde, selv om den bliver yderst vanskelig.
Fra: David Lloyd George, Erindringer (Hasselbalch, 1935), s.100-109.
Tekst 34 | Oversigten over kildetekster | Tekst 36
His2rie er en serie af bøger og tilhørende hjemmeside målrettet historieundervisningen på ungdomsuddannelserne.
Alt materiale er tilrettelagt ud fra bekendtgørelsen for historie på stx og/eller hf.
Serie og hjemmeside udgives og drives af forlaget Frydenlund.