da en en fi da id da da da fy en fr da en id da da ca da nb da fr da eo es da da de da en es en da de fr en ru da da da de en de sv nb en en de en nb da en sv en sv da tr da sv sv sv sv sv sv sv da en en da da af da en da da ro da en en da da nb id en da da af en en da da ro da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en da sv en da da it da fr en en es es en en en da da da da da it da en sl nb it da en da da da en en da de nb da da da da da en sl da it en en sv fr en da da da da en en en en da it da ru da de da da da it da da nb nb da da de nb da nb en da da da it da da da en en en da da en en de it da en da da en en en en en da en de da da da it it da en da da da da en en en da en it da sv da en da da it en en en en en en en en da da en da da sv nb da az id nb it id en sv sv da en sv de en da en en en es es en en da da sv ca da da sv en sv en sv en sv en da da da da da da en en fr en en en en en fr en en bg es uk da ja nl fr fr es fr en da da it da da da it en da da da sv fi da fi da en da es sv oc da de da de da da de sv en da de sv de da ca da da en en pl da de sv da fi en da nn sv sv nb de sv en tr da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en en da en da ca da en
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
SOCIALISTISK BIBLIOTEK Progressive Online Library
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Hồ Chí Minh meets school children, 1960. Photo: Haanhtung81. (CC BY-SA 4.0). Source: Wikimedia Commons. See below May 19. 1890.
Socialistisk Biblioteks Tidslinje med links til begivenheder og personer i 1890.
Arbejderhistorisk bladliste, under året 1889
Den tyske anti-militaristiske satiriker Kurt Tucholsky fødes i Berlin. (Selvmord i politisk eksil i Göteborg, Sverige, 21. december 1935).
Kurt Tuscholsky (Denstoredanske.dk). Dansk leksikonartikel.
Kurt Tuscholsky 1890-1935 (find  Grave). With Biography, photos etc.
Kurt Tucholsky (Wikipedia.de). Længere tysk leksikal artikel, betegnet som “fremragende”. Også lange artikler på Wikipedia på engelsk og på svensk
En tid der ligner vor egen. Af Klaus Haase (Arbejderen, 3. august 2010)
(Læserbrev hertil:) Meget mere Tucholsky på dansk. Af Holger Terp (Arbejderen, 5. Aug 2010)
75 years ago: German author Kurt Tucholsky commits suicide (World Socialist Web Site, December 20, 2010)
Kurt Tucholsky Glossen und Essays – Kritiken und Rezensionen – Gedichte und Lieder – Erzählungen und Prosastücke. (Textlog.de) (site m. online tekster 1907-1935)
Kurt Tucholsky Gesellschaft (site) m. biografi, bibliografi etc.
Kurt Tucholsky: Udvalgte skrifter. (Rhodos, 1976, 244 sider)
KurtTucholsky: Gripsholm: En Sommerhistorie. (Spektrum, 1967, 263 sider)
Kurt Tucholsky: Tiden råber på Satire: Prosa i udvalg ved Mogens Knudsen (Gyldendal, 1965, 215 sider)
Kurt Tucholsky: Fristil om Mennesket og andre Betragtninger (Hasselbalch, 1956, 60 sider). (Hasselbalchs kultur-bibliotek, nr. 152)
Den amerikanske socialist og grundlægger af den trotskistiske bevægelse i USA, James P. Cannon fødes i Rosedale, Kansas (dør 21. august 1974).
James P. Cannon (Wikipedia.org)
James P. Cannon Internet Archive (Marxists Internet Archive). With Biography page – Written Archive – Photo gallery – Audio files.
Se på Socialistisk Bibliotek:
Personlisten: James P. Cannon (1890-1974)
Sandsynlige fødselsdag for forfatteren B. Traven i Chicago, eller 23. februar 1882 i Schweibus. (Dødsdag 26. marts 1969 i Mexico City, fejlagtigt nogle steder angivet 27. marts).
Han dør som Traven Torsvan Croves. Levede også som tysk forfatter og revolutionær, Ret Marut.
Hans aske blev spredt fra fly over Chiapas i Mexico.
B. Traven aka Red Marut arrest photo in London 1923 (front).jpg
Mug shots of B. Traven a.k.a. Ret Marut (Otto Feige) after his arrest in London, 1923
British Authorities (London, 1923)
B. Traven skrev en række romaner med socialistisk og anarkistisk tendens, mest kendte er serien om indianernes undertrykkelse og revolution i Mexico, bl.a. De hængtes revolution.
Det store mysterium om B. Traven. Af Bjarne Nielsen (Arbejderen.dk, 15. januar 2008)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Personlisten: B. Traven (1890-1969)
Herbert Utzon Iversen, dansk marxistisk filosof, fødes i Nørre Nebel (dør 9. februar 1920 i New York af pandemien Den spanske syge) .
Foto med signatur i Klingen (Se nr. 6/7, 1920/21, side 1.). ”Hvis du ta’r det om jeg så må sige specifikt marxistiske væk fra socialismen, så er det hele ingenting.” (Brev til fætteren Hartvig Frisch, 1913 (kilde: web.archive.org.), som han havde rekrutteret til socialismen i 1911).
Herbert Iversens forelæsning ‘Om socialistisk kultur’ 1913 (Danmarkshistorien.dk)
Herbert Iversen. En Selvbiografi og et Brev. Ved I.C. Kall (Klingen, 3. årg, 1919-20, hft. 6 -7, side 1-6; online på Runeberg.org). Se selvbiografi side 6 og foto med signatur side 1.
Georg Brandes og Herbert Iversen: en brevveksling (pdf). Af Carl Erik Bay (Fund og Forskning, Bind 24, 1980, side 197-219)
B.S. Ingemann – Herbert Iversen. Scroll ned til Herbert Iversen: To Essays om vor Erkendelse (1918), citat side 18-19. (Den Store Danske Kanon: En portal til Danmarks litterære kulturarv). Kulturministeriets Kanonudvalg har medtaget Iversens udgivelse i deres “samling af den mangfoldige danske litteraturs største og vigtigste værker”.
Tre Paastande om Kunst. Af Otto Gelsted (Klingen, 1. årg, nr. 4, 1918-19; online på Runeberg.org). Anmeldelse af Herbert iversen: ‘To essays om vor kendelse’ (Aschehoug, 1918). Se om denne bog på Kulturkanon Dansk (værk nr. 5, nederst på siden).
Carl Erik Bay: Kulturradikale kapitler (C.A. Reitzel, 2003, 255 sider). Se her: Georg Brandes og Herbert Iversen: en brevveksling + Introduktion til Herbert Iversen og hans Socialistiske Essays.
Herbert Iversen: Socialistiske essays. Udvalg og indledning ved Carl Erik Bay. 2 bind (Sirius, 1975, 196 + 147 sider)
Herbert Iversen: Om socialistisk kultur (GMT, 1971, 47 sider)
Den første 1. maj 1890. Parolen lød på 8 timers arbejdsdag. Dagen bød på møde på Nørrefælled og møde i Arbejdernes Forsamlingsbygning i det nuværendeArbejdermuseets festsal. Kilde: Arbejdermuseets Facebookside.
Den første 1. maj-demonstration i Danmark gennemføres.
1. majs historie 1889-1999. Af Henning Grelle (Arbejdermuseet; Viden og samlinger)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Emnelisten: Den 1. maj: Historie og tradition / May Day: History and tradition
Den senere leder at Vietnams kommunistiske parti og af den nationale befrielseskrig, først mod Frankrig og senere for Vietnams enhed mod USA, Ho Chi Minh, fødes (dør 3. september 1969).
Ho Chi Minh was born in 1890. President Ho Chi Minh in his office at te Viet Bac resistance base in 1951. Kilde: Nhan Dan.
Ho Chi Minh (Leksikon.org)
Ho Chi Minh (Denstoredanske.dk)
Ho Chi Minh (Wikipedia.org). Længere engelsk artikel.
Ho Chi Minh (Marxists Internet Archive, Reference writers). With Biography and Texts.
Tema: Ho Chi Minh 19. maj 1890-1969 (Dansk Vietnamesisk Forening; online på Internet Archive). Med fotos, artikler og bogomtaler.
Fra revolutionær til landsfader (pdf). Af Wilfred Gluud (Vietnam Ajour, nr.1, 2009, s.18-20; online på Internet Archive). “Nye bøger om Vietnams moderne nationalhelt Ho Chi Minh giver mulighed for at gå i dybden. Detaljeret fransk biografi er nu oversat til dansk. Den ultimative biografi er på engelsk på omkring 700 sider.”
Ho Chi Minh’s time in Rio de Janeiro helped make him a revolutionary. By Hugo Albuquergue (Jacobin, September 20, 2020). “Before he became Vietnam’s foremost communist, Ho Chi Minh traveled across Europe and te Americas as a ship’s cook. In Rio de Janeiro, he encountered a world of inequality, but also of defiant class solidarity — an experience that helped forge one of te twentieth century’s greatest revolutionaries.”
Te young Ho Chi Minh. By Ian Birchall (Jacobin, September 30, 2015). “As a young man in Paris, Ho Chi Minh embraced a radical internationalism.”
A Parisian Ho Chi Minh trail: Writing global history through interwar Paris. By Michael Goebel (Imperial & Global Forum, September 14, 2015). “With te support of te French Communist Party, which he had joined at its founding congress in Tours in 1920, te later Ho Chi Minh went on to found a political group called Intercolonial Union …”
When Ho Chi Minh collaborated with U.S. imperialism. By Clay Claiborne (Te North Star, June 15, 2013; online at Internet Archive). “In mid 1944, te OSS approached te Việt Minh for help with setting up intelligence networks for fighting te Japanese and rescuing downed American pilots.”
Te new Stalinists and te myth of Ho (pdf). By Julius Jacobson and Laurie Landy (New Politics, Vol.7, No.4, 1968, p. 25-29). På dansk: Nystalinisterne og Ho Chi Minh (Information, 24.-25. januar 1970). “In a word, do those adulators of Ho know that he is thefounding father of a state of anti-freedom and anti-socialism?”
Om det nationale og det koloniale spørgsmål. Af Ho Chi Minh (Ungkommunisten, 2. årg., nr.2, februar 1969, s.9-18; online på Snylterstaten.dk). Tale på Kommunistisk Internationales 5. kongres i Moskva 17. juni – 8. juli 1924.
Nguyen-Ai-Quoc (te later known as Ho Chi Minh) speaking at te foundational congress of te French Communist Party in December 1920. Photo: Michael Goebel. (CC BY 2.0). Source: flickr.com.
Fra revolutionær til landsfader (pdf). Af Wilfred Gluud (Vietnam Ajour, nr.1, 2009, s.18-20; online på Internet Archive). “Nye bøger om Vietnams moderne nationalhelt Ho Chi Minh giver mulighed for at gå i dybden.”
Pierre Brocheux: Ho Chi Minh – fra revolutionær til ikon (Schønberg, 2007, 357 sider). Se anmeldelse af Bjarne Nielsen: Ho Chi Minh og håbet for en hel generation (Arbejderen.dk, 8. april 2008).
Ho Chi Minh: Frihedens værksted: udvalgte tekster. Redigeret af Vagn Søndergård (Demos, 1975, 304 sider).
Jean Lacouture: Ho Chi Minh (Stig Vendelkær, 1968, 288 sider).
William J. Duiker: Ho Chi Minh: A Life (Hyperion, 2000, 695 p.).
Chris Harman on Ho Chi Minh (1969) (Histomat, November 18, 2009; online at internet Archive). “This humourous account of te late Chris Harman’s intervention on behalf of te International Socialists at te Ho Chi Minh memorial meeting held in London’s Conway Hall in 1969 appears in an excellent collection edited by David Widgery, Te Left in Britain, 1956-68 (Penguin Books, 1976, p. 412-15).“
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 25. august 1911 om General Giap.
Tidslinjen: 2. september 1945 om Vietnams (kortvarige) uafhængighed mv.
Tidslinjen: 30. april 1975 om Saigons fald og Vietnamkrigen generelt.
Quote by Ho Chi Minh
Den elektriske stol anvendes første gang i USA som mordinstrument ved henrettelse.
Original Death Chamber at te Red Hat Cell Block. Te chair is a replica of te original. Te Red Hat was closed in te early 1970s. Photo taken 28 March 2010 by Lee Honeycutt from Angola, LA, USA. (CC BY-SA 2.0). Source: Wikimedia Commons.
Se på Socialistisk Bibliotek:
Emnelisten: Dødsstraf, fængsler og fangekampagner i USA / Death Penalty, Prisons and Prisoner Campaigns in USA
I staten South Dakota, ved Wounded Knee, Oglala Sioux, Pine Ridge, massakrerer USAs kavaleri ca. 300 indianske mænd, kvinder og børn. USA’s militær beskyder med artilleri beskyder kvinder, børn og flygtende mænd. 18 soldater modtager kongressens æresmedaljer for deres mod.
Wounded Knee Massacre (Wikipedia.org)
Massacre at Wounded Knee, 1890 (EywitnessToHistory.com)
December 29 is te anniversary of Wounded Knee. By John Christian Hopkins (Manataka American Indian Council) + Another version of te Wounded Knee Massacre.
Video: United States: 120th anniversary of te massacre at Wounded Knee: Te bloody birth of empire (Links: International Journal of Socialist Renewal, December 29, 2010; 9,55 min.)
Te Wounded Knee Massacre and te long tradition of indigenous resistance (Verso/Blog, 12 December 2019). “This time of year is a moment of deep reflection for Lakota people because of te anniversary of te 1890 Wounded Knee Massacre. Below is an excerpt from Nick Estes’ Our History is te Future, on te history of indigenous resistance.”
Selling off Wounded Knee. By Brian Ward (SocialistWorker.org, May 15, 2013). “Te story of how Wounded Knee became private property–which is now for sale–is te story of Native dispossession across te U.S.”
Burial of te dead after te massacre of Wounded Knee. U.S. Soldiers putting Indians in common grave; some corpses are frozen in different positions. South Dakota, 1891. Photo: Library of Congress Prints and Photographs Division, Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 27. februar 1973, om belejringen ved Wounded Knee.
Den revolutionære aktivist, forfatteren Victor Serge fødes i Bruxelles, Belgien, af russiske emigranter som Victor Lvovich Kibalchich. (Dør 17.11.1947 i Mexico City).
Se på Socialistisk Bibliotek:
Personresursen: Victor Serge (1880-1947)
Tilbage til den samlede oversigt over år på Tidslinjen
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Socialistisk Bibliotek igen åben
For lidt over et år siden besluttede vi at lukke sitet ned, for at gennemgå vores billeder, da vi havde fået gebyrer for at benytte copyrightede billeder.
Nu er vi klar til at åbne igen.
Der er stadig emnelister, der ikke er gennemgået og derfor er de stadig lukket ned. Klik på interne links til disse sider vil derfor udløse en fejl 404 skærm.
Se mere om vores billedpolitik
Vigtige Årstal på Tidslinjen
Før vor tid / B.C.E.
Link til alle år på Tidslinjen
Socialistisk Bibliotek - 23. marts 2021 0
Guide til samtlige årstal i Tidslinjen med direkte link
Socialistisk Bibliotek - 23. september 2022 0
Navneregister for alle personer, organisationer og begivenheder - på hele Tidslinjen, personlister og de øvrige linksamlinger.
Nyt 12. december 2019
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Mest sete År den seneste uge
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 1700-1799 3. december 2020
Tidslinje: 1700-1799 22. februar 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1700-1799 30. november 2020
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 23. september 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022
Socialistisk Bibliotek er et politisk venstrefløjsbibliotek, der laver Emnelister, Personlister og en Tidslinje, ligesom vi også indskanner ældre politiske artikler.
Te Socialist Library in Copenhagen is left wing library making Link Collections, a Timeline, and we are scanning older political articles (so far only in Danish).
See more in Om /About.
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
AlleAnarkisme / AnarchismAntikapitalistiske bevægelse / Anti-capitalist movementArbejderbevægelse / Labour movementBorgerrettighedsbevægelseDatoer / DatesEU / European UnionFascismeHistorie / HistoryKlima & Miljø / Climate & EnvironmentKolonialismeKønspolitik / GenderKrig / WarMarxisme / MarxismNaturvidenskab / ScienceØkonomi / EconomyOprør / RebellionRacismeSolidaritetStrejkerTerrorVenstrefløj
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
AlleAfrika / AfricaAsien / AsiaDanmark / DenmarkEuropaFinlandFrankrig / FranceIrlandItalienKina / ChinaLatinamerika / Latin AmericaMellemøsten / Middle EastØstrigPalæstina / IsraelPolenRusland / RussiaSpanien / SpainStorbritannien / Great BritainTyskland / GermanyUSA / United States of AmericaVenezuela
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
AlleFilmFoto / PhotoKirkegårdeKultur / CultureMusik / MusicReligion
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
AlleTidslinje: 2000-Tidslinje: 1900-1999Tidslinje: 1800-1899Tidslinje: 1700-1799Tidslinje: 1600-1699Tidslinje: 1500-1599Tidslinje: 0-1499Tidslinje: Før vor tid / B.C.E.
© Te Theme is developed by Socialistisk Bibliotek via Newspaper WordPress Theme by TagDiv. © 2022
Asad Haiders “Mistaken Identity”
Bøger / Books 11. september 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022