da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da en da da da nb da nb da da da da nb da da nl da nb da da nl oc da da da da nl da nb en da nb nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da nb sv da da en da sv da da ms en en en en en en en eo en en en en en en da da en nl de ms da da da da sv fr nb it es sv en nb fr sv nl da fr da en nl en da nb da da da da da da da da da da da da da da en da da nl da de da da da en da da da nb da tr da da da it da nb da en da da da da da da da da nb da da da da da nl en da sv da id da sv da da da da zh da da da da zh da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nl en nb da da en en en en en en en sv da en da en nb da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Kasper Løgstrup 20. marts 20171. april 2017
Detal­jer fra Bjørn Nør­gaards “Hans Tausen”
Modul 1: Hvor­dan kom Refor­ma­tio­nen til Viborg?
Opga­ve 1: Læs først det­te metodeafsnit
Opga­ve 2: Udfyld det­te ske­ma ud fra lek­tien til i dag.
Opga­ve 3: Læs og over­vej hvil­ket niveau tek­sten har fokus på.  Syn­te­se.
Modul 2: Gen­nem­fø­rel­sen af Refor­ma­tio­nen i Viborg
Opga­ve 2: Arbejd med føl­gen­de spørgsmål
Opga­ve 3: Ana­ly­ser Bjørn Nør­gaards sta­tue af Hans Tausen.
Andre idéer til hvad man kun­ne arbej­de med..
Modul 1: Hvor­dan kom Refor­ma­tio­nen til Viborg?
Mulig instruk­tion til lek­tien (spring even­tu­elt direk­te til 2+3):
Brug fem minut­ter på at over­ve­je de tre føl­gen­de spørgs­mål. Skriv dine svar i note­form og med­bring dem til timen.
Hvor­dan er vi skabt af historien?
Læs tek­sten (husk at slå svæ­re ord op)
Over­vej hvil­ke per­so­ner og grup­per, der optræ­der i tek­sten. Tegn dem evt.
To af for­ud­sæt­nin­ger­ne for Refor­ma­tio­nen var kir­kens vok­sen­de verds­li­ge magt og huma­nis­mens nye tekst­kri­ti­ske måde at læse Bib­len på. Mar­tin Lut­hers hoved­tan­ke var, at men­ne­sker kun frel­ses ved tro ale­ne og ikke ved at gøre gode ger­nin­ger, samt at kir­ken ikke er gud­dom­me­ligt indstif­tet, men skabt af men­ne­sker. Det for­tæl­les, at Lut­her ham­re­de 95 teser op på en kir­ke­dør som oplæg til en dis­kus­sion om, hvad kri­sten­dom­men over­ho­ve­det inde­bæ­rer. I dag tør ingen med sik­ker­hed sige, at Lut­her brug­te søm og ham­mer. Det er også omdis­ku­te­ret, hvor­vidt Lut­hers 95 teser over­ho­ve­det blev hængt op på en kir­ke­dør i den tyske by Wit­ten­berg i 1517. Dog er begi­ven­he­den, fak­ta eller ej, ble­vet en sym­bol­for­tæl­ling, hvis virk­nings­hi­sto­rie sta­dig i dag har stor betyd­ning for det sam­fund og den kul­tur, vi lever og udvik­ler os i – og den histo­rie, vi for­tæl­ler om os selv.
Vi kan spør­ge os selv, hvor­for mon Lut­her sat­te teser­ne op på kir­ke­dø­ren. Vi kan også gå et skridt vide­re og dis­ku­te­re, hvor­for det i hvert fald er en god histo­rie, at han gjor­de det? For net­op for­bin­del­sen mel­lem vores nuti­di­ge fore­stil­lings­ver­den og vores spørgs­mål til for­ti­den er et af histo­ri­e­fa­gets ædle mål, og bag­grun­den for al histo­ri­eskriv­ning er, at vi stil­ler spørgs­mål til for­ti­den. På bag­grund af for­skel­ligt kil­de­ma­te­ri­a­le vil vi nu vise én mulig frem­stil­ling af, hvor­dan Refor­ma­tio­nen for­løb i Viborg. I den kom­men­de time vil vi arbej­de med meto­der­ne bag.
Refor­ma­tio­nen i Viborg blev gen­nem­ført hur­ti­ge­re end den blev i de fle­ste andre cen­tra­le dan­ske byer i Mid­delal­de­ren – fak­tisk alle­re­de i 1529. Det er spæn­den­de at dyk­ke ned i gam­le kil­der og prø­ve at fin­de ud af, hvor­dan det gik for sig. Utvivl­s­omt blev to af refor­ma­tio­nens helt afgø­ren­de hoved­rol­ler spil­let af den davæ­ren­de dan­ske kon­ge Fre­de­rik den 1. samt bis­pe­sta­dens borgere.
Byens bor­ge­re var fysisk til­ste­de i Viborg og kun­ne anmo­de magt­ha­ve­ren om ændrin­ger, der blev afgø­ren­de for Refor­ma­tio­nens rea­li­se­ring. Kon­gen kun­ne god­ken­de dis­se anmod­nin­ger og yder­me­re sik­re sig, at Refor­ma­tio­nens cen­tra­le per­so­ner kun­ne føle sig sik­re under deres ophold i sta­den.  Det var i kraft af hin­an­den og hver deres magt, fysisk eller verds­lig, at bor­ger­ne og Fre­de­rik den 1. kun­ne gen­nem­fø­re Refor­ma­tio­nen. Bor­ger­ne yde­de aktivt deres bidrag til, at den katol­ske kir­ke blev bragt i knæ så hur­tigt, som var til­fæl­det i Viborg, for ved at for­styr­re de katol­ske kan­nik­kers mes­ser bidrog bor­ger­ne til det, man har kaldt det lut­her­ske angreb på den katol­ske kir­ke. Fre­de­rik den 1. kun­ne ikke have gen­nemt­vun­get Refor­ma­tio­nen i byen ale­ne, om ikke andet så for­di han sad så fjer­nt der­fra. Han vil­le have haft stor besvær­lig­hed ved fra Got­torp at tvin­ge en fyrstere­for­ma­tion ned over hove­d­er­ne på bor­ger­ne i den fjer­ne jyske by, i sær­de­les­hed hvis bor­ger­ne ikke inter­es­se­re­de sig for de nye lut­her­ske tanker.
Da Fre­de­rik den 1. blev valgt som kon­ge i 1523, hav­de han i sin hånd­fæst­ning måt­tet love, at han ikke vil­le tole­re­re nogen kæt­ter, Lut­hers discipel eller andre at præ­di­ke eller gå imod kir­ken og dens lære. Det kan der­for være svært at sige, om kon­gen per­son­ligt var for eller imod Refor­ma­tio­nen i begyn­del­sen af sin rege­rings­tid, da han på det tids­punkt net­op var ble­vet ind­sat på tro­nen af den sam­me grup­pe af adel og gejst­li­ge, der afsat­te hans for­gæn­ger Chri­sti­an den 2., som del­vist blev fjer­net fra tro­nen på grund af sin begyn­den­de inter­es­se for Lut­hers tan­ker. At kon­gen love­de at for­by­de lut­hersk præ­di­ken i Dan­mark behø­ver ikke nød­ven­dig­vis at afspej­le hans egen hold­ning, blot at trus­len om Refor­ma­tio­nen lag­de et sta­digt sti­gen­de pres på de folk, som hjalp ham på tro­nen og til magten.
Et muligt skif­te i kon­gens støt­te fra den katol­ske frak­tion til den refor­ma­to­ri­ske kan ses i et vær­ne­brev, som han udsted­te til ingen anden end den mest cen­tra­le lut­hersk inspi­re­re­de per­son, hvad angår refor­ma­tio­nens gen­nem­fø­rel­se i Viborg, nem­lig Hans Tau­sen, som ankom til byen i 1525.  I 1526 udsted­te Fre­de­rik den 1. på anmod­ning af bysty­ret i Viborg et vær­ne­brev til joha­nit­ter­mun­ken, og byens bor­ge­re for­plig­te­des her­med til at beskyt­te Tau­sen og stil­le ham en bolig til rådig­hed. Ud over vær­ne­bre­vet udfær­di­get til Tau­sen, udsted­te Fre­de­rik den 1. også i 1526 et vær­ne­brev til Jør­gen Jen­sen Sado­lin, der var ble­vet ordi­ne­ret præst af Tau­sen, samt et pri­vil­e­gie­brev i 1529 til bog­tryk­ker Hans Vin­gård, der støt­te­de op om Reformationen.
Der var føl­ge­lig ikke blot tale om et enkelt til­fæl­de, men at kon­gen fak­tisk sør­ge­de for, at fle­re refor­ma­to­ri­ske hoved­per­so­ner fik den beskyt­tel­se, der måske har været afgø­ren­de for, at dis­se per­so­ner kun­ne være med til at gen­nem­fø­re Refor­ma­tio­nen i Viborg. Uden det­te kon­gens værn over de evan­ge­li­ske præ­di­kan­ter, samt hans afgø­ren­de god­ken­del­ser af bor­ger­nes anmod­nin­ger, vil­le den katol­ske biskop Jør­gen Fri­is mulig­vis kun­ne have slå­et kæt­ter­ne og de oprør­ske bor­ge­re ned uden stør­re pro­ble­mer, men det lyk­ke­des alt­så ikke.
I histo­ri­e­fa­get kan vi benyt­te for­skel­li­ge meto­der til at for­kla­re sam­funds­ud­vik­ling, hvad enten, der er tale om kon­ti­nu­i­tet eller brud. Refor­ma­tio­nen var en bryd­nings­tid. Den epi­so­de, hvor fol­ket i byen tyde­ligst mar­ke­re­de sig ved et aktivt angreb på kato­li­cis­men, var med en storm på grå­brød­re­nes kloster­kir­ke, efter at klo­stret hav­de afvist bor­ger­nes anmod­ning om at afhol­de gud­stje­ne­ster med Tau­sen som præ­di­ker ved kloster­kir­ken. Et inter­es­sant kil­de­skrift at dra­ge frem her er Grå­brød­re­krø­ni­ken, der oven i købet ikke er skre­vet af lut­he­ra­ner­ne, men af kato­lik­ker­ne, nær­me­re beteg­net de fran­ciska­ner­mun­ke, der fra 1528 til 1532 blev for­dre­vet fra deres klo­stre. Her kan man læse, at fol­ket, der var utå­l­mo­digt over uret­ten og forag­ten, skaf­fe­de mur­bræk­ke­re hid og spræng­te kir­kens fløj­dø­re, og siden hør­te de en tid lang med stor begej­string på Tau­sen. Byens befolk­ning var på det tids­punkt så over­be­vist om, at det var deres ret at afhol­de Tau­sens gud­stje­ne­ster i kloster­kir­ken, og hvis klo­stret ikke aner­kend­te og bemyn­di­ge­de den­ne ret, så vil­le de selv tage den med vold.
Aktio­nen viser, at bor­ger­ne i sti­gen­de grad føl­te sig kir­ken over­le­gen. Man lod sig ikke læn­ge­re afspi­se med et afslag fra kir­ken, man tog blot, hvad man føl­te sig beret­ti­get til. Tau­sens til­hø­rer­ska­re var vok­set enormt og udgjor­des snart af stør­ste­delen af byens bor­ge­re, og med sel­ve fyr­sten i ryg­gen har bor­ger­ne næp­pe haft de sto­re begræns­nin­ger for, hvad de kun­ne fore­ta­ge sig med hen­blik på gen­nem­fø­rel­sen af Refor­ma­tio­nen i deres by. Selv biskop­pen, Jør­gen Fri­is, som man ellers skul­le mene måt­te have noget at skul­le have sagt, blev gået udenom i alle hen­se­en­der, når bor­ger­ne og kon­gen skab­te de sto­re ændrin­ger i byen. Nog­le gan­ge, som det var til­fæl­det med stormen på kloster­kir­ken, hel­li­ge­de årsa­gen mid­let, også selv om mid­let var vold.
Selv om nog­le af de mest cen­tra­le katol­ske områ­der på det­te tids­punkt alle­re­de var over­gå­et til byens refor­ma­to­rer og bor­ge­re, fort­sat­te de katol­ske mes­ser ved dom­kir­ken i Viborg en styk­ke tid end­nu. De fort­sat­te dog ikke uden besvær, bor­ger­ne yde­de nem­lig også her en aktiv ind­sats til for­del for Refor­ma­tio­nens gen­nem­fø­rel­se. De katol­ske præ­ster blev udsat for kon­stan­te afbry­del­ser under deres gud­stje­ne­ster. Et eksem­pel på en sådan gud­stje­ne­ste med afbry­del­ser kan vi fin­de i omtal­te Grå­brød­re­krø­ni­ke, hvor det for­tæl­les at alter­præ­sten Stenor blev for­styr­ret under udfø­rel­sen af en mes­se. Plud­se­lig, beret­tes der, løb der en bor­ger, Chri­sti­ern Stub, som var lejet eller sna­re­re for­ledt der­til af andre, ikke uelsk­vær­di­ge svi­re­brød­re, hen, rev kal­ken fra ham og kaste­de den for hans fød­der. Alter­præ­sten for­fulg­te den flyg­ten­de, og der­med var mes­sen afbrudt. Hvad enten bor­ge­ren hand­le­de af egen fri vil­je eller ej, så er den­ne kil­de et tyde­ligt bevis på den mod­stand, præ­ster­ne mød­te under deres gud­stje­ne­ster. Bor­ger­ne for­søg­te ikke blot at uddri­ve tig­ger­mun­ke­ne fra deres klo­stre i byen, men også at bortj­a­ge de katol­ske præ­ster med deres lat­in­ske mes­ser fra byens kir­ker, og som tiden gik, for­bed­re­des situ­a­tio­nen ikke til for­del for de katol­ske præ­ster, og vi kan i ste­det betrag­te end­nu en sejr til Viborgs bor­ge­re og Reformationen.
Opga­ve 1: Læs først det­te metodeafsnit
I histo­ri­e­fa­get kan vi benyt­te for­skel­li­ge meto­der til at for­kla­re sam­funds­ud­vik­ling, hvad enten, der er tale om kon­ti­nu­i­tet eller brud. Til det for­mål kan man arbej­de med begrebs­par­ret: aktø­rer og strukturer.
Med fokus på Aktø­rer læg­ges der vægt på, at men­ne­sket er histo­ri­ens agent. Man for­kla­rer histo­risk udvik­ling som men­ne­ske­skabt, idet man anta­ger, at men­ne­skets frie vil­je og for­nuft altid giver det en ræk­ke valg­mu­lig­he­der inden for det hand­le­rum, som de histo­ri­e­skab­te struk­tu­rer sæt­ter græn­ser­ne for.
Fak­to­rer, som her­med vi for­ud­sæt­ter: Ratio­na­li­tet, reflek­sion, moti­va­tion og bevidst hand­len ud fra indi­vi­du­el­le intentioner.
Fak­to­rer, som vi under­sø­ger: Per­son­lig­he­der, aktø­rer­nes bevid­ste hand­len, vig­ti­ge aktø­rers evne til at udnyt­te de mulig­he­der, de får.
Læg­ger man vægt på de aktør­ba­se­re­de for­kla­rin­ger vil man under­sø­ge, hvad der kræ­ves for at udfø­re en ræk­ke hand­lin­ger under bestem­te betin­gel­ser. Man vil her se resul­ta­ter opstå som kon­se­kvens af enten hand­lin­ger eller adfærd. Man læg­ger i den­ne for­bin­del­se vægt på aktø­rens hand­lin­ger som ratio­nel­le valg, der knyt­ter sig til over­vej­el­ser og mål hos den enkelte.
Har man fokus på Struk­tu­rer, for­kla­rer man men­ne­ske­lig udvik­ling som et pro­dukt af histo­ri­ske for­hold.  Det kan være fysi­ske for­hold som eksem­pel­vis en stats geo­gra­fi­ske pla­ce­ring, kli­ma­et eller befolk­nings­sam­men­sæt­nin­gen. Man kan også se på øko­no­mi­ske for­hold som mar­ked­s­ø­ko­no­mi eller pla­nø­ko­no­mi, han­dels- og erhvervs­struk­tu­rer, tek­no­lo­gi med vide­re.  Det kan også være kul­tu­rel­le for­hold som ver­dens­bil­le­det, ide­o­lo­gi­ske strøm­nin­ger, reli­gion, tra­di­tion, selv­for­stå­el­se, men­ta­li­tet og lignende.
Fak­to­rer, som vi her­med for­ud­sæt­ter: Soci­al- og øko­no­misk kon­tekst, poli­ti­ske mulig­he­der, konjunk­tu­rer, kul­tu­rel kon­tekst, histo­risk kontekst.
Fak­to­rer, som vi under­sø­ger: For­ud­si­ge­lig­hed, regel­mæs­sig­hed i poli­ti­ske insti­tu­tio­ner og rutiner.
Læg­ger man vægt på de struk­tu­rel­le for­kla­rin­ger, vil man under­sø­ge, hvil­ke betin­gel­ser der er for at en ræk­ke begi­ven­he­der kan opstå. I så fald vil man se resul­ta­ter­ne opstå som en kon­se­kvens af enten kon­tekst eller omgi­vel­ser. Under­sø­ger man struk­tu­rer, har man fokus på bestem­te møn­stre i et sam­fund, som udvi­ser en bestemt syste­ma­tik. Det kun­ne være de for­mel­le rol­ler i en fami­lie, sam­fund­s­klas­ser ind­byr­des og i for­hold til hin­an­den eller glo­ba­le poli­ti­ske mønstre.
Inter­nt eller ekster­nt fokus
Man kan dele de to til­gan­ge yder­ligt op og have:
• Et inter­nt fokus, hvor man ori­en­te­rer sig mod aktø­rer inden for sta­ten, grup­pen, par­ti­et, kul­turkred­sen, eller man kan se på struk­tu­rer inden for sam­me system og under­sø­ge, hvor­dan det­te kan påvir­ke det omgi­ven­de mil­jø og for­me begi­ven­he­der­nes udvik­ling. Man mener, at aktø­rer kan påvir­ke det omgi­ven­de mil­jø og for­me begi­ven­he­der­nes udvikling.
• Et ekster­nt fokus og her hæv­der man, at begi­ven­he­der afhæn­ger af for­hold, der lig­ger uden for sta­ten, grup­pen, par­ti­et, kul­turkred­sen, og det kan være både aktø­rer og struk­tu­rer uden for systemet.
Opga­ve 2: Udfyld det­te ske­ma ud fra lek­tien til i dag
Årsa­ger­ne til Refor­ma­tio­nen i Viborg
Opga­ve 3: Læs og over­vej hvil­ket niveau tek­sten har fokus på
Når man under­sø­ger histo­ri­en, er der ofte en mere eller min­dre eks­pli­cit idé om, at histo­ri­en fore­går på for­skel­li­ge niveau­er, og at dis­se niveau­er påvir­ker hin­an­den. Ofte vil den enkel­te histo­ri­ker mere eller min­dre bevidst foku­se­re på ét af niveau­er­ne, lige­som for­skel­li­ge ret­nin­ger inden for histo­ri­e­fa­get foku­se­rer på for­skel­li­ge niveau­er. Man kan for over­sku­e­lig­he­dens skyld sæt­te de for­skel­li­ge ret­nin­ger op i model­len her:
Den tra­di­tio­nelt histo­ri­ske forklaring:
ikke kun en per­son, men også en grup­pe per­so­ner, en bevæ­gel­se, et par­ti eller en orga­ni­sa­tion. Poin­ten er, at de hand­ler, og ved deres hand­ling ska­ber for­an­drin­ger i sam­fun­det.
I den­ne sam­men­hæng er en aktør ikke kun en per­son, men også en grup­pe per­so­ner, en bevæ­gel­se, et par­ti eller en orga­ni­sa­tion. Poin­ten er, at de hand­ler, og ved deres hand­ling ska­ber for­an­drin­ger i sam­fun­det. En struk­tu­ra­list vil­le kri­ti­se­re den­ne til­gang til histo­ri­en for, at aktø­rer­ne kan have nok så man­ge gode idéer, men hvis de ikke er i over­ens­stem­mel­se med struk­tu­rer­ne i sam­fun­det, vil­le det aldrig kun­ne bli­ve til vir­ke­lig­hed. Eksem­pel­vis vil­le en men­ta­li­tets­hi­sto­ri­ker kri­ti­se­re en idéhi­sto­ri­ker for, at Lut­her nok hav­de man­ge gode idéer, men at de aldrig vil­le have fået de vold­som­me kon­se­kven­ser de hav­de, hvis det ikke var for den gene­rel­le kri­sestem­ning, der præ­ge­de sam­fun­det, og som gjor­de Lut­hers teo­lo­gi­ske idéer rele­van­te for bre­de­re dele af befolk­nin­gen. Man vil­le bemær­ke, at blandt andet enge­ske John Wyclif­fe, der leve­de i 1300-tal­let, hav­de man­ge af de sam­me idéer, uden at det før­te noget bli­ven­de med sig.
Oven­stå­en­de kan ansku­es som en dis­kus­sion af, hvad der kom først — hønen eller ægget, når man på den måde stil­ler aktø­rer og struk­tu­rer op over for hin­an­den for at for­kla­re en udvik­ling. Det kan dog være udbyt­te­rigt at over­ve­je beg­ge posi­tio­ner, men sam­ti­dig se dem som dia­lek­tisk for­bund­ne. Histo­ri­ke­re har igen­nem tiden pola­ri­se­ret sig i den­ne pro­ble­ma­tik, og det er der bekla­ge­lig­vis i ofte kom­met noget mid­del­må­digt histo­ri­eskriv­ning ud af.  Man kan med andre ord både arbej­de med et aktør­be­greb, som fra star­ten ses som stærkt afhæn­gigt af soci­a­le kon­tek­ster og med et anti­de­ter­mi­ni­stisk struk­tur­be­greb, der til­la­der system­mæs­sig ufor­ud­si­ge­lig­hed og kreativitet.
Modul 2: Gen­nem­fø­rel­sen af Refor­ma­tio­nen i Viborg
Lek­tier til det­te modul
Mulig instruk­tion til lektien:
Med udgangs­punkt i både sid­ste moduls lek­tie og den føl­gen­de tekst, brug da fem minut­ter på at sva­re på føl­gen­de – og der kan sag­tens være fle­re svar på hvert spørgsmål:
HVAD består uenig­he­der­ne i?
HVORDAN kom­mer uenig­he­der­ne til udtryk?
HVORFOR er de uenige?
Som men­ne­sker kan vi ikke bare gøre hvad som helst, idet vi er begræn­set af, hvad man kan kal­de vores men­tale værk­tøj. Et værk­tøj kan bru­ges til at gøre noget ved ver­den, men det er begræn­set af, hvad vi over­ho­ve­det kan fore­stil­le os. Vi er nem­lig altid omfat­tet af en bestemt men­ta­li­tet, der viser sig i de ord, begre­ber og bil­le­der, som vi omgi­ver os med. Når man arbej­der men­ta­li­tets­hi­sto­risk, er det grund­læg­gen­de at spør­ge, hvad det i det hele taget har været muligt for for­ti­dens men­ne­sker at tæn­ke. I mid­delal­de­rens sam­fund har det såle­des været umu­ligt at fore­stil­le sig en ver­den uden Gud. Man kun­ne nok være uenig med kir­kens udlæg­ning af reli­gio­nen, men en ver­den, hvor Gud ikke i alle for­hold greb ind i men­ne­skers hver­dag, har været gan­ske utæn­ke­lig for den tids men­ne­sker. Deri lå begræns­nin­gen af deres men­tale værk­tøj. Kon­gen og bor­ger­ne i Viborg lag­de sig ud med kir­ken i 1500-tal­let, men ikke med Gud.
Kon­gens rol­le, udover at udste­de vær­ne­bre­ve til enkelt­per­so­ner i deres kamp mod den katol­ske kir­ke, var at efter­kom­me nog­le anmod­nin­ger fra bysty­ret i Viborg, og det var nog­le ret afgø­ren­de og omvæl­ten­de hand­lin­ger, som kon­gen gav bysty­ret ret til at udfø­re. Der har uden tvivl været mere end blot reli­gi­øse idéer på spil. I et åbent brev af 29. decem­ber 1527 stad­fæ­ste­de kon­gen byens ret til at ophæ­ve nog­le af dens gil­der, for i ste­det at bru­ge gil­der­nes pen­ge på at opret­te et hospi­tal for at kom­me deres elen­di­ge, fat­ti­ge og syge til hjælp. Ved at efter­kom­me bor­ger­nes ønske over­drog han der­med et ansvar, som før var kir­kens, til Viborgs bor­ge­re. På den vis træ­der kon­gen et skridt nær­me­re den refor­ma­to­ri­ske side og læg­ger der­med yder­li­ge­re afstand til den katol­ske grup­pe­ring i Viborg. Selv om bor­ger­ne også tid­li­ge­re hav­de kun­net hjæl­pe til ved de dan­ske byers hospi­ta­ler, var dis­se hospi­ta­ler­nes byg­nin­ger som regel en del af de dan­ske klostre.
I 1529 ret­te­de bor­ger­ne og bysty­ret i Viborg end­nu et angreb på den katol­ske frak­tion i byen. Bysty­ret anmo­de­de i et brev til kon­gen om at få lov til at benyt­te hen­holds­vis grå­brød­re­nes og sor­te­brød­re­nes kloster­kir­ker som sog­nekir­ker, og her­ef­ter bad de om lov til at nedri­ve de øvri­ge sog­nekir­ker i områ­det, som man ikke læn­ge­re men­te at have brug for. Den 23. febru­ar send­te kon­gen sit svar, der fik en dra­ma­tisk efter­føl­gel­se: ”… tha ere Wij ther tiill fredtz met­th, att­hij behol­le sam­me graa brød­hre och suor­te brød­hre kyr­ker tiill sog­ne kyr­ker och ødhe leg­ge te andre vnyt­ti­ge sog­ne kyr­ker ij ett­her by…”.  Selv om byen men­te, at den hav­de for man­ge sog­nekir­ker, er det bemær­kel­ses­vær­digt, at man kræ­ve­de end­nu to kir­ker, og der­ef­ter blot vil­le bru­ge dis­se to kir­ker, mens man øde­lag­de resten af byens øvri­ge 12 sog­nekir­ker inden for en måned efter kong Fre­de­riks svar.
At bor­ger­ne direk­te gik ind og bad om lov til at benyt­te mun­ke­nes kloster­kir­ker, kan der­for næsten kun tol­kes som et direk­te angreb på den katol­ske kir­kes for­sva­re­re i byen. Også det fak­tum, at den­ne beslut­ning helt gik biskop­pen og kapit­let for­bi, vid­ner om, at der vir­ke­lig var tale om et træk ret­tet imod den katol­ske kir­ke og ikke blot en for­nuf­tig beslut­ning, i og med at man men­te, at man ikke kun­ne admi­ni­stre­re alle sog­nets kir­ker. Med den­ne afgø­rel­se fra­tog kon­gen end­nu engang den katol­ske kir­ke i Viborg et domæ­ne, der hidtil hav­de været kato­lik­ker­nes, og over­drog det i ste­det til byens bor­ge­re og bysty­re, som udgjor­de den mest cen­tra­le del af de refor­ma­to­ri­ske til­hæn­ge­re i Viborg. På det tids­punkt yde­de kon­gen stort set al den hjælp, som han kun­ne til Refor­ma­tio­nens gen­nem­fø­rel­se i Viborg. Skønt støt­ten sta­dig var pas­siv og som oftest ske­te på opfor­dring af byens bor­ge­re, var de hand­lin­ger, som kon­gen gav byen sin til­la­del­se til at udfø­re af så afgø­ren­de karak­ter, at det blev fun­da­men­tet for, at Refor­ma­tio­nen i Viborg kun­ne rea­li­se­res så hur­tigt, som den blev.
Efter 1530 hører man ikke rig­tigt læn­ge­re om meni­ge mun­ke og præ­ster. Deres rol­le i magt­kam­pen er udspil­let ved, at deres kir­ker og klo­stre var ble­vet over­ta­get eller revet ned i star­ten af 1527. Dom­kir­kere­for­men blev ende­ligt udfor­met i 1530 og omta­les ofte som en afta­le, der blev ind­gå­et mel­lem Viborgs evan­ge­li­ske frak­tion og de katol­ske kan­nik­ker og præ­ster ved dom­kir­ken, men at det var en fri­vil­ligt ind­gå­et afta­le mel­lem de to par­ter, er tvivl­s­omt, selv om sto­re dele af kapit­let lang­somt lod sig lok­ke af de lut­her­ske tan­ker. Med alle deres for­styr­rel­ses af mes­ser, og over­ta­gel­ser af den katol­ske kir­kes byg­nin­ger og ansvar, har det katol­ske slæng næp­pe haft andet valg end til sidst at over­gi­ve sig til Viborgs bor­ge­re og accep­te­re de ændrin­ger, der fulg­te i kølvan­det på domkirkereformen.
Den 2. sep­tem­ber sene­re på året 1530 send­te bor­ger­ne i Viborg et brev til Fre­de­rik den 1. inde­hol­den­de den plan for det evan­ge­li­ske gud­stje­ne­ste­pro­gram, som frem­over skul­le gæl­de ved byens dom­kir­ke. Selv om bor­ger­ne i Viborg selv hav­de udar­bej­det og ind­gå­et afta­len med de katol­ske præ­ster ved dom­kir­ken, gjor­de kon­gen i sid­ste ende dom­kir­kere­for­men gæl­den­de ved at stad­fæ­ste den, og han god­kend­te der­med det ende­li­ge skift fra kato­li­cis­me til pro­te­stan­tis­me i Viborg.
Man kun­ne argu­men­te­re for at den­ne ene begi­ven­hed var den mest afgø­ren­de for gen­nem­fø­rel­sen af Refor­ma­tio­nen i Viborg, selv om den blev hjul­pet på vej af man­ge sto­re begi­ven­he­der i de fore­gå­en­de år. Hvis man der­for vil mene, at stad­fæ­stel­sen af dom­kir­kere­for­men er en af de mest afgø­ren­de betin­gel­ser for, at Refor­ma­tio­nen blev gen­nem­ført i Viborg, må man der­for også mene, at den kon­ge som har stad­fæ­stet den, må have haft afgø­ren­de betyd­ning for skif­tet fra kato­li­cis­me til pro­te­stan­tis­me i byen. Da kon­gen fik mulig­he­den, støt­te­de han op om Refor­ma­tio­nen og dens gen­nem­fø­rel­se, i Viborg såvel som i lan­dets øvri­ge byer, da han vil­le stå langt stær­ke­re som kon­ge i et pro­te­stan­tisk land, der anså kon­gen for den af Gud øverst ind­sat­te øvrig­hed, end i et katolsk­o­ri­en­te­ret land, hvor kir­ken vil­le bli­ve stil­let mere lige­væg­tig med kon­gen. Man kan også væl­ge at under­stre­ge net­op mulig­he­der­ne og der­med struk­tu­rer­ne, som gav kon­gen et rum at hand­le i.
Opga­ve 1: Læs Før­ste det­te metodeafsnit
Vi har ana­ly­se­ret på Refor­ma­tion i Viborg ved hjælp af begrebs­par­ret aktør-struk­tur, og vi har kon­sta­te­ret, at lige siden de før­ste men­ne­sker begynd­te at inter­es­se­re sig for histo­rie, har man løben­de ændret opfat­tel­sen af, hvad der har været afgø­ren­de for den histo­ri­ske udvik­ling. Histo­ri­ke­re har også gen­nem tiden for­kla­ret histo­ri­en ved at se på hvil­ke driv­kræf­ter, der har dre­vet histo­ri­en fremad. I dag er det nok mest udbredt at have en mul­ti­k­aus­al for­kla­rings­mo­del, hvor man anta­ger, at der er fle­re for­kla­rin­ger på histo­ri­ens gang. Neden­stå­en­de kan bru­ges til at sæt­te ord på dis­se forklaringer.
Motiv­for­kla­rin­ger kal­des også inten­tio­nel­le for­kla­rin­ger. Her under­sø­ger vi moti­ver­ne bag nogens beslut­nin­ger. For­kla­rings­ty­pen byg­ger på iagt­ta­gel­se, men også på ind­le­vel­se og for­stå­el­se i her­me­neu­tisk for­stand. I den­ne kon­tekst vil man eksem­pel­vis under­sø­ge, hvil­ke moti­ver beslut­nings­ta­ger­ne hav­de i for­bin­del­se med Reformationen.
Årsags­for­kla­rin­ger byg­ger på for­nuft og ana­ly­se af årsags — virk­nings­for­hold. For­kla­rin­ger­ne fin­des i for­ti­den. Årsa­gen ”skub­ber bag­på” begi­ven­he­den. I den­ne kon­tekst vil man inter­es­se­re sig for riva­li­se­ring mel­lem stormag­ter­ne, magt­ba­lan­ce, kamp om res­sour­cer og lig­nen­de som årsa­ger bag gen­nem­fø­rel­sen af Reformationen.
Når der opstil­les årsags­for­kla­rin­ger, læg­ges der helt auto­ma­tisk vægt på for­skel­li­ge histo­ri­ske driv­kræf­ter.
Blandt de for­hold, der kan skub­be bag­på en begi­ven­hed eller pro­ces, kan nævnes:
Eks.: Chur­chill eller Rea­gan som for­modes at ændre histo­ri­en gang.
Eks.: Viet­nam­mod­stan­den i USA eller de fol­ke­li­ge oprør i Øst­eu­ro­pa for­ud for murens fald.
Eks.: Islam eller kommunismen.
Eks.: Romer­nes eller ame­ri­ka­ner­nes over­leg­ne tek­no­lo­gi i for­hol­det til modstanderne.
Eks.: Marx og klas­ser­nes vækst, Stor­bri­tan­ni­ens behov for afsæt­nings­mar­ke­der i 1800-tal­let, USA’s olieøkonomi.
Det er vig­tigt at være bevidst om, hvil­ke driv­kræf­ter, der til­læg­ges betyd­ning. Det gæl­der, hvad enten det er en for­kla­ring af histo­ri­ens gang, som man selv opstil­ler, eller en anden for­fat­ters histo­ri­ske frem­stil­ling, som man ana­ly­se­rer. Bag val­get af histo­ri­ske årsags­for­kla­rin­ger lig­ger nem­lig et histo­ri­e­syn, det vil sige et syn på, hvad der har afgø­ren­de betyd­ning for histo­ri­ens gang.
Opga­ve 2: Arbejd med føl­gen­de spørgsmål
Tag udgangs­punkt i de spørgs­mål, du lave­de hjem­me­fra til lek­tien. Snak med din grup­pe om sva­re­ne, og kom med fæl­les bud på følgende:
Hvil­ke moti­ver kan nogen have haft i for­bin­del­se med Refor­ma­tio­nen i Viborg? (ger­ne flere)
Hvil­ke driv­kræf­ter var i spil i Viborg i refor­ma­tions-pro­ces­sen? Giv kon­kre­te eksempler.
Opga­ve 3: Ana­ly­ser Bjørn Nør­gaards sta­tue af Hans Tausen
Bjørn Nør­gaards sta­tue “Hans Tausen”
Hvil­ken histo­rie vil skul­p­tu­ren for­tæl­le? Og hen­vi­ser den til f.eks. lit­te­ra­tur, reli­gion, tradition?
Hvor­dan vir­ker moti­vet, og hvil­ke asso­ci­a­tio­ner får du, når du ople­ver skulpturen?
Hvad bety­der de for­skel­li­ge tegn og med­be­tyd­nin­ger (= sym­bo­ler, figu­rer og ele­men­ter) for skul­p­tu­rens hel­hed og for­stå­el­sen af den?
Hvad refe­re­rer de til i vores tilværelse?
Hvor­dan for­hol­der skul­p­tu­ren sig til den sam­tid, den er skabt i?
Hvad kan vi bru­ge vores viden om Refor­ma­tio­nen til i dag?
Andre idéer til hvad man kun­ne arbej­de med
Lade ele­ver­ne lave fak­ta­bok­se: eks. Den katol­ske kir­kes aktø­rer (evt. mun­ke­or­de­ner) samt den verds­li­ge magts aktører.
Pro­ces: Hvor­dan laver man en historiebog?
Fin­der der en form for seku­la­ri­se­ring sted?
Katol­ske mes­ser… vs. Lut­her­ske tiltag
Ana­ly­se af: Hånd­bog for de evan­ge­li­ske præ­di­kan­ter + nye ritu­a­ler + Den nye dan­ske kirkeordning
Af Male­ne Søren­sen og Kas­per Løgstrup,Viborg kated­ralsko­le, 2017
Appel, Hans Hen­rik: At være almu­en mæg­tig – de jyske bøn­der og øvrig­he­den på Land­bo­hi­sto­risk Sel­skab, Køben­havn, 1991
Dansk Bio­gra­fisk Lek­si­kon Bind 4 + 5+ 15, Nor­disk for­lag A/S, Køben­havn, 1980–1984
Dan­marks histo­rie – i grund­træk. Redak­tion: Ste­en Busck & Hen­ning Poul­sen. Aar­hus Uni­ver­si­tets­for­lag, 2002
”Die däni­s­che Refor­ma­tion vor ihrem inter­na­tio­na­len Hin­ter­grund” af Leif Gra­ne & Kai Hør­by. Van­den­ho­eck & Rupre­cht, Göt­tin­gen, 1990
”Hans Tau­sen og Hans Vin­gaard – refor­ma­tor og bog­tryk­ker i Viborg” af Jens Vel­lev, Per Hof­man Han­sen & Allan Kar­ker. Sko­v­gaard Muse­et i Viborg & Viborg Stifts­mu­se­um, 1986
Hei­se, A.: Diplo­ma­ta­ri­um Vibor­gen­se, Gyl­den­dal­ske Bog­han­del, Thie­les Bog­tryk­ke­ri, Køben­havn, 1879
Hei­se, A.: Ski­bykrø­ni­ken. Rosenkil­de og Bag­ger, Køben­havn, 1967
Hør­by, Kai: Refor­ma­tio­nens ind­fø­rel­se i Dan­mark. Munks­gaard, Køben­havn, 1968
”Kong Fre­de­rik den Før­stes dan­ske regi­stran­ter” af Kr. Ers­lev & W. Mol­lerup. Rudolph Kle­in, Køben­havn, 1879
Krø­ni­ken om Graa­brød­re­nes for­dri­vel­se fra deres klo­stre i Dan­mark. Over­sat af Hen­ning Hei­le­sen. Munks­gaard, Hader­s­lev, 1967
Mid­delal­de­rens Dan­mark – Kul­tur og sam­fund fra tros­skif­te til refor­ma­tion. Redak­tion: Per Inge­s­man, Ulla Kjær, Per Kri­sti­an Mad­sen & Jens Vel­lev. Gads for­lag, Køben­havn, 2001
Niel­sen, O.: Due­holms Diplo­ma­ta­ri­um, Sam­ling af Bre­ve 1371–1539. Thie­le, Køben­havn, 1872
Pon­top­pi­dan, Erich: Anna­les Ecc­lesiæ Dani­cæ Diplo­ma­ti­ci Bind 2, Køben­havn 1752
Rør­dam, Hol­ger F.: Mal­mø­be­ret­nin­gen. Gad, Køben­havn, 1889
Rør­dam, Hol­ger F.: Monu­men­ta Histo­riæ Dani­cæ Bind 1, Gad, Køben­havn, 1873–1887
Rør­dam, Hol­ger F.: Smaa­skrif­ter af Hans Tau­sen. Thie­le, Køben­havn, 1870
Seve­rin­sen, P.: Viborg Dom­kir­ke – med stad og stift i 800 aar. O. Loh­se, Køben­havn, 1932
Viborgs Histo­rie – Old­tid – 1726 Bind 1. Redak­tion: Hen­ning Ring­gaard Laurit­sen & Lars Mun­køe. Viborg Kom­mu­ne, 1998
Wit­ten­dorf, Alex: På Guds og Her­skabs nåde. Gyl­den­dal og Poli­ti­kens Dan­marks histo­rie Bind 7. Nor­disk for­lag, Køben­havn, 1989
This aut­hor does not have any more posts.
Arkiveret i kassen med Luther 2017
Lut­her og Refor­ma­tio­nen 1517
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer