da de da de en da da da da ru ro pt da de en da da de en da de da en da id et en da da da da ru ro pt da de en da da de en da en da id da sv en en en da da da da et nn da fi sv da de nb da en en en en sv da pt ca de da sv de en da de en da da da da sl da da da id da da en en da da de da da da ru ro pt da de en da da de en lt de en nl oc da da da da ro
Knæskalssmerter - Klinik for Ortopædkirurgi ved Jan Beck Mikkelsen
Telefonnummer: 66 13 41 42
Patello-femoralt smertesyndrom ( knæskalssmerter )
Dette smertekompleks er et stort sammensurium af årsager til smerter lokaliseret ved knæets forside, under eller omkring knæskallen. Talrige årsager er udtænkt, få er endnu beviste. Ungpigesygdommen "chondromalasia patellae", slidgigt, belastningstilstande, hvor knæskallen trækkes skævt på grund af "kalveknæ" eller "hjulben". Slimhindeirritation ("betændelse") eller indeklemning af knæslimhinden ofte forårsaget af fodfejlstilling er mistænkt for at være den udløsende årsag til knæskalssmerter.
Chondromalasia patellae (brusksyge bag knæskallen)
Chondromalasia patellae er en lidelse, der hyppigst rammer personer i puberteten, oftest piger. Smerterne sidder bag knæskallerne, er oftest dobbeltsidige og øges typisk ved trappegang, cykling, brystsvømning, ridning, hugsiddende stilling, eller når man sidder med knæene bøjede. Knæene skal så "for alt i verden" strækkes, hvorefter der igen er ro nogle minutter. På figuren ses knæskallens bagside med synlige forandringer i brusken set ved kikkertundersøgelse bedømt fra lette forandringer ( I ) til svære forandringer ( IV ). Forandringerne kan ikke ses på røntgenbilleder. Gradindelingen har kun akademisk interesse. Patienten oplever kun smerterne.
Grunden til sygdommen kendes ikke, men hormonelle årsager er sandsynlige, idet symptomerne debuterer i puberteten og oftest forsvinder spontant mellem 18 og 25 års alderen. Enkelte får dog vedvarende slidgigtslignende symptomer. Ingen kan forudsige, hvem der rammes af slidgigten. Langt de fleste helbredes spontant. Det er vigtigt at informere patienten og familien om sygdommen og prognosen.
Behandlingen er ro eller i meget smertende tilfælde aflastning i knæbandage. Stødabsorberende fodindlæg, knæskalsstyrende sportsbandager og isometriske knæøvelser vejledt af fysioterapeut er ligesom ændring af aktivitetsmønstret de væsentligste behandlingstiltag.
Operation skal sjældent anvendes. De nyeste undersøgelser af operationssresultaterne viser særdeles gode umiddelbare resultater, men de langsigtede ( >2år ) resultater er komplet uforudsigelige. Operativ tilbageholdenhed skal derfor udvises til trods for det overvældende behandlingskrav, som er tilstede fra familie og patient. Sport, aktivitet og idræt skal tilpasses knæenes formåen. Hvis patienten ikke har ekstremt løse knæskaller eller ekstrem "hjul- eller kalveknæ " har operation, hos ikke udvoksede personer, ingen mening.