da da de fr de da eo sv da da id eo sv da da de da fr da de de da da da da da da de en da da da da da da da da da en nb da nb da nb da nb da nb da nb da da da da da da da en da da en da en da hbs_lat da da da da en da da da de nb da nb da nb da nb da nb da da da da da da sv da nl da da da da fr nl da nb ca eu sv da en da eo sv da da da en en sv en
Madkulturens årlige befolkningsundersøgelse af danskernes mad- og måltidsvaner.
Hver fjerde dansker spiser aftensmad alene – og mange er ensomme. Food trends interesserer os ikke, og selskabet er vigtigere end selve maden. Madkultur17, der måler danskernes forhold til mad og måltider, gør op med fordomme og myter.
Selv om både kogebøger og supermarkedstilbud er tilrettelagt efter børnefamilier, så sidder 25% af danskerne og spiser aftensmad alene. Faktisk er det kun 32% af danskerne, der spiser aftensmåltid sammen med to eller flere.
Madkultur17 (tidl. Madindeks), der måler danskernes syn på mad- og måltidsvaner, har denne gang særligt spurgt ind til rammerne omkring danskernes aftensmad.
af danskerne spiser aftensmad alene på en gennemsnitlig dag.
Det fælles måltid er idealet
Måltidet fra ideal til virkelighed
Når det er tid til aftensmad, samler vi familien om bordet, hvor vi spiser varm, hjemmelavet mad af friske råvarer. Det er det mest udbredte billede på idealmåltidet i Danmark. Men sådan er hverdagsmåltidet langt fra. Det går ofte stærkt ved middagsbordet. I gennemsnit er de danske aftensmåltider overstået på 28 minutter. Alligevel oplever danskernes deres aftensmåltider som positive. Mere end ni ud af ti danskere angiver i undersøgelsen, at der var god stemning ved middagsbordet dagen før.
Selvom fællesmåltiderne er idealet er de udfordrede i nogle familier. I hver tredje husstand, hvor der er mere end én person, mangler der nogen fra husstanden ved middagsbordet på en gennemsnitlig dag. I husstande med store børn (7-18 år), og husstande, hvor der bor flere voksne, er det næsten ved hvert andet aftensmåltid, at der mangler nogen.
“Spiste du aftensmad med alle
andre personer i din husstand i går?”
Andel der svarer ja.
Familie med større børn (7-18 år)
Husstand med flere voksne
Par under 40 år
Par på 40 år eller ældre
Samværet er i centrum
I den danske madkultur er samværet mere i centrum end maden. Selvfølgelig skal maden smage godt. Det svarede over 80% af danskerne. Men spørger man om, hvorvidt godt selskab er vigtigere end selve maden, er der flere, der vælger selskabet frem for maden. En tredjedel peger på, at selskabet er vigtigst. Omvendt mener en femtedel, at maden er vigtigere. Resten lægger sig i midten.
Det er især yngre par eller familier med børn, der synes, at selskabet er vigtigst. Samværet ved måltidet styrkes ligeledes af, at de fleste danskere oplever, at der spises den samme mad. 74% angiver, at der blev spist helt den samme mad om middagsbordet. Kun 3% oplever, at der blev spist noget helt forskelligt.
Foodtrends interesserer os ikke
Palæo, glutenfri, laktosefri, vegansk og 5:2 kuren. Medierne er fyldt med forslag til diæter og måder at spise på, der efter sigende kan gøre os mere sunde. Men disse fylder i virkeligheden meget lidt i befolkningens madvaner. Kun 1-2 % af danskerne lever efter et af disse kostprincipper. Disse sundhedstrends har altså ikke fået rod i den brede danske befolkning.
Det mest udbredte kostprincip i Danmark er i stedet at spise fedtfattig mad, hvilket 21 % i undersøgelsen angiver, at de gør.
Det hænger godt sammen med, at der også er fokus på fedtet i det officielle arbejde med danskernes kostvaner. Tre ud af de ti officielle kostråd rådgiver om at spare på fedtet: ’Spis mindre mættet fedt’, ’Spis magre mejeriprodukter’ og ’Vælg magert kød og kødpålæg’ lyder det fra Fødevarestyrelsen.
bestræber sig på at
Danskerne oplever færdigkøbt mad som usund
Spørger man danskerne generelt, så mener 14 % at deres aftensmaddagen forinden var usund. Spørger man dem, der spiste hjemmelavet mad, så svarer kun 5 %, at den var usund. Danskerne har til gengæld ikke høje tanker om sundhedstilstanden for takeaway og færdigretter.
Hele 48 % af dem, der spiser takeaway, og 39% af dem, der spiser færdigretter, vurderer at maden er usund. Kun omkring en fjerdedel vurderer i disse to tilfælde, at den var sund. Når maden er hjemmelavet, er vi helt oppe på 71 %, der vurderer, at den er sund.
Husk at sige ‘tak for mad’
Må man sidde med albuerne på bordet? Hvordan skal man konversere om maden? Og hvem må tage først fra fadet? Der findes mange mere eller mindre uudtalte regler for, hvordan man bør opføre sig ved bordet. Danskerne er dog rimelig enige om, hvilke normer for god bordskik ved fællesmåltiderne, der er de vigtigste. Man skal sige ‘tak for mad’. Og man skal sidde ned ved et spisebord og spise maden. Det mener otte ud af ti danskere og et derfor den vigtigste regel for god bordskik. Derudover synes en andel af danskerne, at det er vigtigt…
De fem vigtigste regler for god bordskik
Andel af danskere der synes, det er vigtigt:
At der bliver sagt ‘tak for mad’
At man sidder nede ved spisebordet og spiser maden
At der ikke bruges telefon, tablet eller computer ved bordet
At alle sidder ved bordet, før man begynder på maden
At man bliver siddende ved bordet, til hele selskabet er færdigt med at spise
Løse normer om bordskik udfordrer fællesskabet
Man kan dele danskerne op i dem, der overordnet set går meget op i bordskik og regler, og dem, der går mindre op i det. Omkring en femtedel af befolkningen har mere løse normer for god bordskik. De spiser oftere i sofaen, bruger oftere medier under måltidet, og deres spisevaner er generelt mere usunde. Samtidig oplever de uro under måltidet.
For de danskere, der ikke følger det store flertals gennemsnitlige normer, kan det være udfordrende at indgå i sociale fællesskaber om maden. Således er der en overvægt blandt danskere med løsere normer om bordskik, som foretrækker at spise alene, og som føler det stressende at spise i fællesskab med andre.
Madkulturen er en selvejende videns- og forandringsinstitution under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Madkulturens vision er ’Bedre mad til alle’. Det løfte fortæller, hvorfor Madkulturen er sat i verden – nemlig at gøre bedre råvarer, madlavning og måltider tilgængelige for alle uanset alder, indkomst, social baggrund og geografisk placering. ​ ​
EAN: 5798 000 877 900
Follow a manual added link
Copyright Madkulturen 2019 © Produceret af Kathart Interactive
Madkultur16: Råvarer Madkultur18: Madlavning