da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da sv da da da nb da da da da de da da da da da da da da da da da en
Målinger i vandløbet – Biologividen
Er vandløbet rent eller forurenet? En enkelt måling kan ikke afgøre det, så vi laver en lang række undersøgelser og stykker brikkerne sammen til et helhedsbillede af, hvor stor forureningen af vandløbet er.
Undersøgelserne deles op i to dele:
Det som ikke er levende (abiotisk) Det påvirker livet i vandløbet, men det er IKKE levende. Det kan være ilt, gødning, temperatur, lys osv.
Biologiske levende ting (biotiske), og det er fx bakterier, alger og vandløbsdyr.
Restudy: Video om målinger i vandløbet.
Hvad fortæller vandløbets omgivelser os?
Vi kan tolke meget ved at se på omgivelserne. Vigtigst er det om vandløbet er slynget eller rettet ud. Et slynget vandløb har bedre iltforhold og flere forskellige arter end et udrettet vandløb. – det kan du læse mere om her.
Ser vi på farven af vandet og bunden (mudder) kan det især i Vestjylland være rustfarvet – det er okker. Okker stammer fra jernforbindelser, der frigives fra marker. Det kan lægge sig på gællerne på fisk og smådyr og kvæle dem.
Især i udrettede vandløb finder vi mudder på bunden. Det giver et praj om at, der er meget organisk materiale (døde dyr og planter) i vandløbet. Det transporteres videre til sø og hav og kan forårsage iltsvind, når bakterier nedbryder det. Nedbrydningen bruger ilt.
For at forstå om et vandløb er forurenet skal du lave flere målinger, og først derefter har du sætte brikkerne sammen til et overblik
Hvor tæt dyrkes markerne på vandløbet? Randzoner er noget, der diskuteres meget i landbruget, og reglerne er lige nu, at landmanden ikke må dyrke marken tættere end 2 meter fra vandløbet. Hvis marken er for tæt på, så havner gødning og sprøjtemidler fra marken i vandløbet. Planterne i randzonerne optager meget af den gødning, der ellers ville være endt i vandløbet og skaber algeopblomstring.
Planter, som vokser langs vandløbet, kan også afsløre, hvor meget gødning, der ledes til vandløbet. Finder man mange brændenælder, er det et tegn på højt indhold af nitrat.
BI5 er en måling der viser hvor meget ilt der forsvinder fra vandet på 5 dage. I en vandprøve er der alger, bakterier og andre organiske materialer.
Alger og bakterier nedbryder det organiske stof ved respiration, som bruger ilt. Det er dét iltforbrug, vi måler i en BI5 prøve. Først måler vi iltindholdet, og så opbevares vandprøven i mørke, i 5 dage, og så måler vi igen. Forskellen på de to iltmålinger er vores BI5.
Hvis der er meget organisk materiale i prøven, vil iltforbruget være stort, fordi bakterierne nedbryder det, formerer sig og laver meget respiration. Det vil give en høj BI5 værdi – i tabellen kan man aflæse forureningen.
BI5 = iltindhold dag 0 – indhold dag 5 = _______ mg/O2/L
Undersøger man iltindholdet i et vandløb, er det næsten altid højt, og det er fordi vi måler ilten om dagen, hvor der sker fotosyntese. Det vil være mere interessant at kende iltindholdet om natten, hvor det er lavere. BI5 fortæller os lidt om, hvor hurtigt ilten kan forsvinde. Er BI5 høj, så er der nok heller ikke ret meget ilt om natten.
Mange alger kan også snyde os til at tro, at iltindholdet er godt. Hvis vi har mange alger, så vil vandet være mættet med ilt om dagen, men meget lavt om natten, fordi planter også bruger ilt til respiration.
I et vandløb vil der dog sjældent opstå iltsvind som i søer og fjorde, fordi vandet hvirvles rundt og blandes med luftens ilt. Ilten kommer enten fra luften eller fotosyntese.
Alt sker hurtigere ved høje temperaturer. Fx vil organisk stof nedbrydes hurtigere, og derfor vil iltforbruget også ske hurtigere.
Iltkrævende fisk som ørreder holder sig væk fra varmt vand. Dels fordi det kan indeholde mindre ilt, men også fordi fisken forbrænder maden hurtigere i det varme vand, og på den måde kan komme til at sulte.
Vandløb, der løber i skygge af træer, vil ofte have lavere temperatur, og helt unge vandløb, der er grundvandsfødte, har en konstant temperatur på 8 grader.
Grundstoffet N indgår i mange forbindelser. Nitrit (NO2–), ammonium (NH4+) og nitrat (NO3–) findes alle opløst i vandet, men det er kun nitrat og ammonium, som kan optages af alger og bundplanter. Nitrit er giftigt, men findes ofte i meget mindre mængder. Nitrat stammer fra landbrug, renseanlæg og nedbør. Det kan også stamme fra nedbrydningen af organisk materiale i mudderet, hvor det er bygget ind i cellernes proteiner.
Indsamling af smådyr kan måske virke som en natur og teknik aktivitet, men det er den vigtigste undersøgelse man kan lave i et vandløb eller sø. Smådyrene lever i bækken hver dag, og hvis iltforholdene har været dårlige for nylig, så findes de iltkrævende organismer ikke. Derimod finder vi de dyr, der kan tåle lave iltkoncentrationer. Dyrene fortæller os om vandløbets forureningstilstand, flere uger inden vi tager ud og undersøger det. Vi kan sige at det er en måde at måle, hvordan iltforholdene har været over længere tid og ikke kun den dag, vi er på ekskursion.
Oversigt over hvordan biotiske og abiotiske faktorer påvirker hinanden i et vandløb.
Mindmap over processerne i et vandløb. Mappen kan downloades her. Du skal downloade cmap for at kunne se, og bygge videre på mindmappen.
Biologividen.dk er finansieret af BioCosmos
Har du feedback? Klik her for at sende os en besked