da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de nb da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da en fi en it fi da da da da da da da da da da da da nb en da nb da nl en nb nl en da nl en nb nl en nb en en en en en en da da en da en la da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Lars Henriksen 11. februar 202030. marts 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
Pira­ter — kam­pen om den nye ver­den 1500–1730
I alle peri­o­der af ver­dens histo­rie, hvor der har været et fra­vær af en stærk cen­tral­magt, og i græn­selan­det mel­lem stormag­ter, har pira­te­ri­et været til stede.
I den­ne bog er det pira­te­ri­ets betyd­ning for euro­pæ­er­nes kamp om Den Nye Ver­den, der er i fokus. Colum­bus’ genop­da­gel­se af Ame­ri­ka var begyn­del­sen på en lang kamp mel­lem Spa­ni­en og de andre euro­pæ­i­ske mag­ter, om kon­trol over den­ne “nye ver­den” og ikke mindst de res­sour­cer, den hav­de at byde på.
I cen­trum af den­ne kamp, der både hav­de øko­no­mi­ske, ter­ri­to­ri­el­le, magt­po­li­ti­ske og reli­gi­øse ele­men­ter, stod pira­ter­ne. Og det er dem, der i den­ne bog bærer for­tæl­lin­gen om kam­pen om Den Nye Ver­den bogen igennem.
For deres rol­le i den­ne kamp er i man­ge år ble­vet neg­li­ge­ret, over­set eller ude­ladt i man­ge historiebøger.
”Pira­ter – kam­pen om den nye ver­den 1500–1730” er tit­len på en spæn­den­de og velskre­vet under­vis­nings­bog af Nina Bund­gaard Tri­er, som har givet den­ne anmel­der lyst til at let­te anker, bor­de net­bu­tik­ken og kapre et klas­se­sæt til et piratforløb.
Bogen tager udgangs­punkt i popu­lær­kul­tu­rens histo­ri­e­brug af pira­ter, som ele­ver­ne for­ment­lig alle­re­de ken­der til, og bru­ger den som ind­gang til at føre dem igen­nem teo­ri om stats­dan­nel­se, kate­go­ri­se­ring af ”soci­alt ban­dit­væ­sen” (Hobs­bawm) og defi­ni­tio­ner på kape­re, pira­ter og soci­a­le ban­dit­ter og ikke mindst dis­kur­sen om og myto­lo­gi­se­rin­gen af dem – er de hel­te eller skurke?
Her­ef­ter gen­nem­gås pira­te­ri­ets histo­rie fra 1500–1730 i for­bin­del­se med riva­li­se­rin­gen mel­lem de euro­pæ­i­ske stormag­ter om ’den nye ver­den’, pri­mært i far­van­det mel­lem nuti­dens Flo­ri­da og Syda­me­ri­ka. Hvor man­ge histo­ri­e­for­løb om den­ne peri­o­de for­ment­lig har fokus på kul­tur­mø­det mel­lem euro­pæ­er­ne og ”indi­a­ner­ne”, så viser for­fat­te­ren, hvor­dan stormag­ter­ne brug­te pira­te­ri (eller kape­re) som en slags statsau­to­ri­te­ret ter­r­o­ris­me mod hin­an­den i både freds- og krigs­tid. En inter­es­sant poin­te er at den west­fal­ske freds prin­cip om sta­ters auto­no­mi før­te til at pavens Tor­desil­la­strak­tat ikke læn­ge­re blev respek­te­ret – og der­med gik jag­ten ind på Spa­ni­ens kolo­ni­er blandt de andre euro­pæ­i­ske stormag­ter. På den måde er emnet også en god ind­gang til at arbej­de med poli­tisk historie.
I sid­ste kapi­tel, som lidt pud­sigt kal­des ’epi­log’, får vi behand­let nuti­dens pira­ter omkring de sva­ge sta­ter i Afri­ka og van­ske­lig­he­der­ne ved at bekæm­pe dis­se. (Her kun­ne man måske også ind­dra­ge dis­kur­sen om net­pira­te­ri og ”Pira­te Bay”?)
Man­ge kapit­ler ind­le­des med en lil­le appe­tit­væk­ken­de histo­rie for­talt i præ­sens . Fx sid­der vi i star­ten af kapi­tel 2 på en sten­trap­pe med en sømand i Sevil­la og ven­ter på at få hyre, og i kapi­tel 4 er syns­vink­len hos søhund­en Fran­cis Dra­ke, der kig­ger sul­tent på det span­ske flagskib ”Ros­a­rio”. Jeg vil tro at den­ne for­tæl­lelyst også vil fan­ge ele­ver­ne. Her­ef­ter slår for­fat­te­ren i resten af kapit­let over i et mere tra­di­tio­nelt fremstillingssprog.
Bogen inde­hol­der man­ge gode og vari­e­re­de opga­ve­for­slag, der læg­ger op til selv­stæn­digt arbej­de, bl.a. med kil­de­ma­te­ri­a­le, som lig­ger på bogens hjem­mesi­de.  Her synes jeg kil­de 6F er sær­lig inter­es­sant. Det er 2 vedtæg­ter for livet om bord på piratski­be, hvor den ene inde­hol­der føl­gen­de para­graf: ”Hvis nogen mand agter at flyg­te eller hol­de noget hem­me­ligt fra mand­ska­bet, skal han efter­la­des på en øde ø med en fla­ske krudt og en fla­ske vand, et lil­le våben og ét skud” . Der kun­ne til­sy­ne­la­den­de også opstå myt­te­ri på et piratskib. Tri­er skri­ver i øvrigt at man­ge lovly­di­ge sømænd blev pira­ter bl.a. for­di et piratskib var mere ”ega­li­tært” at arbej­de på end et orlogs- eller han­dels­skib (s.113).
Det kan måske lyde en smu­le (for) kulørt, men selv­om for­fat­te­ren selv beteg­ner sin bog som en ’niche­bog’ i for­or­det, så synes jeg frem­stil­lin­gen og ikke mindst opga­ver­ne læg­ger op til at man kan arbej­de seri­øst med de fag­li­ge mål.
P.S. På historielaerer.dk kan man for øvrigt fin­de et for­løb af Sti­ne Isak­sen om pirater.
Hjem­mesi­de | Se mere
For­mand for for­e­nin­gen 2017–19 | Redak­tør på Historielaerer.dk
Under­vi­ser på Her­ning Gymnasium
UNG:DOX til­by­der doku­men­tar­film til fjernundervisning
Algo­rit­mer, fil­ter­bob­ler og fake news
Arkiveret i kassen med Anmeldelser
Med­lem­stil­bud på Skalk i klassesæt
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer