pl pl da da da da pl en de da de en sv da sv de et da da da sv da en en it da da da en da sv hu en da da da da da da da da la sv da da da da da nb de da es da da de da da da da sv et sv de lb et pl de fy pl de da da da en it pl et sv da hbs_lat de en da de nl it cy en da de da da de da cs da nb da de de sv da da af da da da en nb da da da af da da da da da fr da sv sv da da af da da nl da nn en da da da de en da da da de da da nb da da da da da da sv da da da da da da da en da da en da tr da en da es da da da sv da ro da da fr da da da da da da da en da en de da pl da tl da da da da sv da da da eo sv da da fr da cs da pl eo da cs da da da da da en da da de de fr da gl af en da pl en en nl da de sv da eu da en da en da sv da nn da de de pl de sv sv sv sv da da da da sv pl en da da en da da da da da sv da da da nl pl sv da sv ca nn sv sv sv en da sv de tr pl da da da sv da da da nb sv da da da pl sk es sq en da fr da da da da en da da de en da da en da da da de da da da da da et da da da da da tr tr da da da da en en da da da fi da da kw da sv da da fi sv is sv da sv da en en de en nl sv da de da da fr da da da it ur da sv ro da da en de da de da da da de de et sv de nl de da da da da da da da fi sl da da it sv da da en da da da da da da da it en da da en da en da da da da da da en tr fi en da da da sv de da da da als da de de da da sv sv en da sv da cs da da sv da da fr da it en de da da da de da en sv de da da en hbs_lat en en da da da da de da da da da da da fr de da ja fy de da da da da da da da de sv da nl da en da uk sv fr sv sv sv en da sv sv da da da nl nl da da de nl da nl da da da de da da da da de en da da da da nl da fr da en da de en da da da da en da fr pt da da da de da da da nl sv sv da da da fi da fr da de da en da da nb da fr de es sv da da fr sv da da en da en da da sv fr sv da sv ilo da da fr de da fr da da es da da da da da da da da da da da da da fr sq da da da da en da da da da da da da da da da da da da da it en da fr da da nl sv en sv da en de nl af de fr nn da da da fi de da de de da da da da de ja de fr en da en sv da sv da sv pl nl da da sv sv da nn da da da da de da da tr en da da en en da da de en da da da da da et da da af da da da en de en ro da da da da nb cs da da da sv da en vi nl cs sv nn da nl fi en da en da da et en en da da ms en bar en fr als sv da nl da sv sv da da da da da nn da nn da da en da en da da da da fr en da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da en da da da da da da en de da da da da da nl da da de da da da da da da da da da da nl da de da en sv da da sq da da nl da br da da da nl da de da en da da da da da da da br da de da nl da de da en sv da da da da da nl da de da da da da da da en da nl da de da en vo da da nb da da da da da da nl da da de de da da de da de da nl da de da en sv da da nb da da nl da da da da da de da da nl da de da en da da da da da nl da de da da da sv da da nl da de da da da de da da da da da da sv da da nl da de da en da da da da da da nl da da da da da da da da nds da de da nl da de da en en da da nb da da da da da da da da da nl da da da da da da nl da de en da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da nl da de da en da da da da da da da nl da da da da da da da da da da de da da da da da da da nl da de en
Hvad er klokken Hr. Løve?
Kæmpe hugning - Sten saks papir
Trække muldvarpen op af jorden
Trække gulerødder op af jorden
Billedleg - Hvem er hvem
Dyrene i ZOO - Hvem er du
4 Mænd i en sofa
Abe se, abe aber efter
Tyren i det røde hav
To mand frem for en enke
Der er noget i luften
4 mand i en sofa
Hvad har jeg tygget på
Lav en af samme slags
Pakkeleg med kniv og gaffel
Sang :"Kan du gætte hvem jeg er?"
Sang :"Boller op, boller ned"
Let som en fjer. Stiv som et bræt
En elefant kommer ind på en bar
Hvad er klokken - Kondiløberne
Hvad er klokken - Indianerne
Konkurrencer og indslag til lejrbålet
Bananasplit - I dit fjæs
En grimasse der kan passe
Telefonen - Gæt og grimasser
Telefonen - Tegn og gæt
På det rette sted i mørket
Er der nogle der har en tier?
Hvor er du fra?
To sandheder og en løgn
Speeddating med en twist
Thorvaldsen på slap line
Klappeleg - Lucky Luke
Spil med papir og blyant
Spil. Simple og anderledes
TEMA. Ideer med en rød tråd
Ballonstafet - Tegn et ansigt
Et brag af en quiz
En klemme på hinanden
En klemme på Robinson
Klemmeleg med bind for øjnene
Ulveleg - Adlyd Baloo
Temaet Mærker og duelighedstegn
Trække pind - Spejderstav
Navn: Styrk Patruljen (2 møder)
Varighed: Mindst 2 møder (2x1.5 timer)
Mærket tages over to møder. På hvert møde er der tre aktiviteter, som det enkelte hold skal prøve. I dette oplæg er der 11 aktiviteter. Der er lagt op til at der skal bruges 6 aktiviteter i dette eksempel. I kan vælge de 6 aktiviteter I finder interessante eller bruge et ekstra møde på lave flere af aktiviteterne.
0 – 10 Opstart og oplæg til mærket.
10 – 50 Patruljeopgaver. (2 stationer/poster)
50 – 60 Pause med snack.
60 – 80 Patruljeopgaver. (1 stationer/poster)
80 – 90 Afslutning.
Patruljerne skal rundt på tre stationer/poster, af hver 20 min.
Midt i programmet er der en kort pause.
0 – 10 Opstart.
10 – 60 Patruljeopgaver. (3 stationer/poster)
60 – 80 Patruljerne Laver deres eget patruljeråb + snack
Patruljerne skal rundt på tre stationer af hver 15 min.
Sidst i programmet laver patruljerne deres eget patruljeråb.
Gennem arbejdet med mærket bliver juniorspejderne en sammentømret enhed, som arbejder godt sammen, men også er i stand til at arbejde selvstændigt på grund af kendskabet til hinanden.
- Kan hvile i sig selv på trods af kendskabet til begrænsninger og vide, at begrænsninger er et grundvilkår.
- Opleve hvordan man kan formidle til forskellige målgrupper.
Derfor gør vi det
Man bliver ikke en patrulje, blot fordi man bliver placeret i en gruppe. Patruljen bliver skabt gennem et tæt samarbejde om at løse udfordringer.
Patruljemedlemmerne skal være i stand til at tage beslutninger i fællesskab, og de skal kunne tage konsekvenserne af både gode og dårlige beslutninger. Gennem patruljearbejdet lærer juniorspejderne at udvikle sig selv og hinanden, fx gennem små instruktioner.
Patruljen skal blive en sammentømret enhed. For at vi som patrulje kan blive en sammentømret enhed, skal vi lære hinanden bedre at kende, så vi bedre kan tage beslutninger i fællesskab og klare udfordringer sammen. Når vi hjælpes ad, kan vi klare flere ting end hver for sig, og vi skal finde ud af hvordan.
Oplæg til mærket. Idespejd
”Bedst i test” – Min patrulje og dens styrker:
Min patrulje. Hvorfor er vi i patruljer? Fordi, sammen er vi stærkere! Men det kræver at vi kender hinandens styrker og tør stole på hinanden for at kunne få den fulde glæde af hinandens styrker.
Når man har en patrulje, så er det vigtigt at vide, hvad sine holdkammerater er gode til. Det er en stor fordel at vide hvem er god til hvad når der skal løses opgaver. Det er også vigtigt at deltagerne er fortrolige med sit hold, så de tør bruge deres styrker i patruljen. I en patrulje må en deltager gerne sige: ”Det her, det er jeg god til” og vise det. Endnu bedte er at hvis denne deltager viser sine patruljekammerater, hvordan de også bliver gode til det som denne er god til (børn lærer børn).
Hvis en patrulje eller et hold skal fungere godt, så er der en rollefordeling. Der skal gerne være deltagere på holdet som skal kunne noget forskelligt, eller have nogle forskellige fokusområder i forhold til problemløsning. Disse fokusområder er oftest en intrigeret del af den enkelte deltageres personlighed.
Derfor afholdes den store ”Bedst i Test” øvelse, hvor holddeltagerne konkurrerer mod hinanden og løser opgaver sammen, for at afgøre eller vise, hvad den enkelte er god til.
Det er selvfølgelig ikke en konkurrence. Det er vigtigt alle føler sig som en del af patruljen. Gør det positivt at vinde og tabe og generelt deltage og vise initiativ.
Holdene prøver et nyt fjollet patruljeråb på hver post. De fjollede råb handler om at vi gerne vil have at patruljerne afslutter de to møder med at lave deres eget patruljeråb. Et godt patruljeråb styrker sammenholdet i patruljen!
Har jeres deltager/patruljer allerede et råb, så skal I selvfølgelig bruge det!
(dette var gældende for den pågældende trop)
Deltagerne vidste ikke hvad et patruljeråb var. Derfor introducerede vi et nyt patruljeråb til patruljerne på hvert station/post. Derved kunne patruljerne lære om patruljeråb. Samtidigt var råbene så dårlige – med vilje, så holdene blev motiveret til, til slut, at lave et super godt råb til deres patrulje.
Evaluere opgaverne efter bedstemors lov. Det er vigtigt at skabe en god stemning og evaluere og fremhæve de gode ting deltagerne kan, viser og deler med patruljen. Det kan man med bedstemors lov.
Bedstemors Lov er en evalueringsmetode, der anvendes både til personlige evalueringer, men også til forløb og aktiviteter.
Evalueringsprocessen foregår således, at hver spejder/leder skal skrive tre gode ting ned om personen eller aktiviteten (1, 2 og 3) og derefter en ting til forbedring (4).
Det er i denne øvelse vigtigt, at man hele tiden beskriver HVORFOR, man er glad for vedkommende/aktiviteten eller kunne tænke sig en forbedring.
1) Jeg kan godt lide når du griner, FORDI det får mig til at føle mig glad.
2) Jeg værdsætter, at du fortæller om dig selv. Det SKABER et tættere bånd mellem, du og jeg.
3) Jeg synes det er godt, når du tager aktiv del i mine aktiviteter, da det GIVER mig og hele patruljen en lyst og energi til at fortsætte med det gode arbejde.
4) Jeg kunne godt tænke mig, at du lyttede mere til, hvad jeg siger. Det INDIKERER, at jeg føler mig værdsat og hørt.
Praktisk brug af "Bedstemors liv" under programmet:
I dette program blev der intet skrevet ned. Her var det lederen/facilitatoren der var "bedstemor". Deltagerne blev motiveret med positive tilkendegivelser af deres samarbejde og initiativ på den enkelte station/post.
"Bedstemors lov" blev aktivt brugt således:
(3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Meld klar ved hver opgave – Deltagerne bruger det patruljeråb, de får ”tildelt” på stationen/posten.
Hvis patruljerne har deres eget patruljeråb, så bruger de selvfølgeligt dette råb.
Hvis patruljerne er nye. Så vær sikker på at deltagerne kender hinanden:
Kender deltagerne hinandens navne?
Deltagerne præsenterer sig og nævner, hvad de mener de er god til.
Deltagerne nævner, hvad de mener hvad de er gode til og, hvad mener de kan hjælpe patruljen med.
(det kan være svært, men det er det vi skal bruge bedstemors lov til – positiv erkendelse af deltagernes medvirken til aktiviteterne)
Programmerne består af små Konkurrencerne, lege og øvelser.
Posternes indhold blev valgt for at lægge vægt på forskellige færdigheder og egenskaber. Vi ville lægge vægt og vise at man sagtens kan og må være god til noget forskelligt og det er en stor resurse for et hold.
Det handler ikke om at konkurrere, men om at finde patruljens resurser. Hvad ed det enkelte patruljemedlem god til? Hvad bliver deltagerne bedre til sammen?
Derfor er det vigtigt med et positivt oplæg og en positive evaluering af hver opgave.
HUSK: Det er vigtigt at I fortæller deltagerne. Hvorfor de tager dette mærke.
Brug jeres egne ord til at fortælle om oplægget til mærket styrk patruljen
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
1, 2, 3 (patruljenavn)
Nogle har et bedre overblik end andre. Det er tit vigtigt og have en eller flere på sit hold med dette overblik. Her er en patruljeopgave, der kræver et vist overblik.
Der laves en firkant på jorden på 4x4 meter. I firkanten ligger der 30 brikker med numrene fra 1 til 30.
Brikkerne skal samles ind, eller blot røres, i numerisk rækkefølge på tid.
Kun en deltager må befinde sig i firkanten ad gangen.
En deltager må ikke hente en brik to gange i træk.
Brikkerne skal hentes ud af firkanten i numerisk rækkefølge fra 1 til 30.
Hvis brikkerne blot skal røres, så må der kun røres et nummer af personen i firkanten – det nummer som holdet er kommet til.
Legen startes for fra hvis reglerne ikke overholdes.
Det gælder om at være så hurtig som mulig.
Forløb af legen. Legen udvikles!
Legen leges to elle flere gange. Der tages tid, hver gang holdet forsøger at løse opgaven.
Første gang får ingen tid til at diskutere løsningsforslag til, hvordan opgaven skal løses.
Anden gang taler om de om, hvad der virkede og, hvad der ikke virkede. Holdet forsøg at forbedre deres tid.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Pløkker, snor, Brikker med numre, Stopur.
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
Heja, Heja, vi er (patruljenavn)
Der er mange former for intelligens. Den logisk matematiske er en af dem. Den handler kort om at være god til matematik eller have evnen til at gennemskue simple systemer. Er man god til koder, så er chancen for at man er god til at tænke i systemer.
Deltagerne får vist 5 måder at løse koder på. Alle koder er simple krypteringskoder. Koder som er gemt i tekster. Når deltagerne er introduceret til de 5 forskellige krypterings metoder så får deltagerne udleveret 3 til 6 forskellige koder, hvor 3 af de 5 løsningsmuligheder bruges.
Hver deltager får hver deres sæt af koder.
Deltagerne skal blot sige løsningerne på koderne og få dem godkendt.
Hvem løser koderne først.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
7 forskellige sæt koder af 6 koder.
3 Paratviden: (Gerne med mere relevante spørgsmål for en dreng/pige på 9-10 år)
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
(patruljenavn), (patruljenavn), ja vi er (patruljenavn)
Paratviden og hukommelse hører sammen. Desværre har alle ikke en lige god og velfungerende hukommelse. Men kan eller flere i patruljen huske løsninger på opgaver, gamle oplysninger og almindelig paratviden, så er man godt hjulpet i patruljen til at løse nye opgaver.
I gamle dage ville man gerne have en ”kloge Åge” i patruljen. Han/Hun var nødvendigvis ikke klogere end de andre i patruljen. Han/Hun var bare god til at huske en masse informationer om alt muligt. Det var tit en hjælp til at løse nye opgaver for patruljen.
Deltagerne leger en leg om paratviden. Legen leges som brætspil.
Der laves en spilleplade med felter fra 1 til 100. Deltagerne starter på 1 og slår med en terning efter tur. Inden den enkelte flytter, skal de svarer på et spørgsmål. Svarer de rigtigt, så rykker deltageren frem, som deres slag med terning viser. Det gælder først at komme på 100.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Papir, blyanter, Spørgsmål til paratviden: (brug evt. spørgsmålene fra junior jeopardy)
4 overblik praktisk forståelse.
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
Hej, hej, her er vi (patruljenavn) det er os
At have en fysisk forståelse er grundlaget for at skabe praktiske løsninger, der virker og holder. En praktisk forståelse er også nødvendig for at forstå og kunne planlægge et projekt. Hvordan skal projektet startes og afsluttes og gennemføres undervejs.
Deltagerne skal bygge en bro mellem to borde. Broen skal kunne stå og bære sig selv.
Bordene stilles med 2,5 meters mellemrum
Deltagerne har balloner og malertape som deres eneste byggematerialer.
Broen må godt bygges på gulvet for derefter at sættes op på bordene.
Der må ikke trækkes tape direkte fra det ene bord til det andet.
Under legen kan deltagerne vises et billede af forslag til konstruktioner.
En deltager kan vælges til bygherre/idemand – de andre skal bygges efter dennes anvisning.
En nem måde at øge udfordringen er, at deltagerne ikke må bygge en hængebro.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Balloner, malertape/pakketape, 2 borde.
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
(patruljenavn), (Patruljenavn), det er os, Vi er ik’ så’ toss’
Et tegn på intelligens er evnen til at lære nye ting. Det er alle mennesker gode til især, hvis de ting man skal lærer har ens interesse. Bare tænk, hvor hurtige i er til at lære nyt i jeres yndlingsfag i skolen, i forhold til jeres hadefag i skolen. Man kan motivere sig selv, ved at være positiv, glad og udstråle overskud.
VÆR POSITIVE OG GLADE! NU SKAL I LÆRE NOGET NYT!
(SKAB OM MULIGT EN STEMNING AF BEGEJSTRING)
Leg: (”snyd” hjernen, motiver den med en glædesstemning)
Forestil jer i er Fans. I skal ud at binde knob. Knob som i elsker. Skab en euforisk roligan-stemning. Som ved en landskamp, bare med knob.
Knyt-a-long/ Knyt sammen. Deltagerne skal bind de samme knob som instruktøren. Sværhedsgraden øges med hver knob der bindes. Hvem hænger bedst i med at lære nye knob.
- Simpel knob, flamsk, enkeltknob på en bugt, Råbåndsknob, sløjfe. Dobbelt halvstik, Tømmerstik, Pælestik, slagterknob, Trompetstik
Facilitatoren viser et knob ad gangen.
Deltagerne har to minutter til hvert knob.
Deltagerne tæller selv hvilke knob de ikke fik løst.
Deltagerne får kun billeder/ instruktionsark af forskellige knob. Billederne er nummererede. Deltagerne skal nu se hvor mange knob de får slået på tid.
Deltagerne kan både se billeder og følge facilitatorens instruktion.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Knobreb. Billeder af knob.
6 Fysisk sammen Holdets fysiske styrke (sjovere aktivitet søges)
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
[Juppi hu, juppi hu]. (patruljenavn) duuu.
En person kan være nok så stærk. Men man løfter bedst i samlet flok. Lær om jeres fysiske styrke og udholdenhed som enkeltperson og som gruppe.
Opgaven deles i to. Se hvem der kan løfte mest. Se hvad I kan løfte i samlet flok.
Holdet laver en stærkmandskonkurrence, hvor det lægges vægt på styrke og udholdenhed. Det kan være en klassisk stærkmandskonkurrence.
Holdet Får stillet en opgave hvor de tester deres samlede styrke.
Holdet kan evt. trække en bil.
Holdet han lægge de kg de løftede individuelt sammen og se om de ikke kan løfte flere kg sammen.
Lav en styrketest/udholdenhedstest af en den enkelte deltager.
Lav en styrketest. Hvor i løfter i samlet flok.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Knobreb. Billeder af knob.
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb: (patruljenavn), det er os, (Patruljenavn).
Når man bruger kroppens store muskler, så bruger man sin grovmotorik. Det hjælper ikke være stærk, hvis man ikke har styr på sine lemmer. Er man på lejr i patruljen, så står lejrlivet tit på grovmotorisk arbejde. Der skal pioneres, brændet skal kløves og der skal hentes vand i dunke. Spejderliv er friluftsliv.
Deltagerne løber en forhindringsbane.
Deltagerne løber en forhindringsbane efter tur. Hvem er hurtigst?
Løb forhindringsbanen som hold.
Løb forhindringsbanen som hold, men snak om, hvordan deltagerne kan hjælpe hinanden på de forskellige forhindringer som hold inden turen løbes. Kan tiden forbedres.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Knobreb. Billeder af knob.
Alternativ: (jorden er giftig – som forhindringsløb!)
Lav en forhindringsbane som holdet skal løbe sammen. Hver deltager får en trædeplade på 40x40 cm. Deltagerne må kun træde på deres trædeplader, når de løber forhindringsløbet. Der må gerne være flere deltagere på en trædeplade. Forhindringerne kan være borde og stole.
Alle deltagerne skal altid være på deres trædeplader (jorden er giftig).
Der kan være områder på forhindringsbanen, hvor deltagerne ikke skal bruge deres trædeplader, men blot komme igennem forhindringen.
Der kan være områder, hvor deltagerne får reduceret deres antal af trædeplader, så alle deltagerne ikke har hver deres trædeplade.
En deltager må ikke stå på to trædeplader i mere end 30 sekunder.
Løb forhindringsbanen som hold.
Løb forhindringsbanen som hold, men snak om, hvordan deltagerne kan hjælpe hinanden på de forskellige forhindringer som hold inden turen løbes. Kan tiden forbedres.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Trædeplader. Forhindringer (borde og stole).
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
vi er seje, vi er rå, vi er(patruljenavn)
Finmotorik er de små præcise bevægelser. finmotorik er en form for kropslig intelligens. Den eneste måde man kan blive bedre til at bruge sin krop, er ved at træne den. Skal der løses en opgave, hvor det kræves man er lidt fingernem, så er det godt at have sådan et par stykker i patruljen.
Der laves en finmotorisk forhindringsbane, med finmotoriske udfordringer.
Lav finmotoriske opgaver på tid: Opgaverne er:
Lav en lille rose i perler efter et mønster.
Tråd en eller flere nåle.
Stabel et lille tændstiktårn med 40 tændstikker.
Tegn figuren/tegn inden for stregerne!
Gå og ballanser en bold på en ske(æggeløb).
Klip en stjerne ud af et stykke papir.
Sæt jer ned på en stol eller læg jer på gulvet. Balancer en flaske på panden. Rejs jer op uden at tabe flasken.
Deltagerne skal ”konkurrere” mod hinanden og løse opgaverne på tid.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Perler, perleplader, sytråd, synåle, tændstikker, stregtegning, skeer, bordtennisbolde, sakse papir, kartofler, kartoffelskralder. Plastflasker (med lidt vand i), stole.
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
Go’, go’, go’ (patruljenavn)
Nogle gange skal man kunne stole på andre.
Nogle gange skal man være klar over,
at man har et ansvar i at løse en fælles opgave.
En patrulje føler ansvar over for hinanden
og en patrulje stoler på hinanden.
I skal hjælpe hinanden over åen.
Her er det vigtigt at i alle hjælper hinanden.
Den bro, I skal bruge den kræver en del samarbejde for at fungere. Hvis I ikke er opmærksom på det i laver, så kan broen være farlig for alle på broen, men især den der står på broen.
Deltagerne laver en vippebro (eller svingbro) af en saksebuk (broen kan være lavet på forhånd),
Saksebukken forsynes med reb i toppen, så saksebukken kan vippes frem og tilbage over åen.
Placer vippebroen i åen. Prøv at vippe den frem og tilbage uden nogle deltagere på broen, så deltagerne får lidt føling med betjening af broen. Broen skal føres frem og tilbage, mellem å-bredderne, i bløde bevægelser.
Deltagerne fører nu hinanden over åen vha. svingbroen.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
Viii, viii, viii er (patruljenavn)
Det er nemmere at føle sig hjemme i en patrulje, hvis man har tillid til de andre patruljemedlemmer. Og hvis ens patruljemedlemmer har tillid til en selv.
Opgave: Løb hovedet mod muren
Deltagerne arbejder sammen to og to. En af deltagerne fra hvert hold skal lukke øjnene og ”løbe” mod en mur, den anden deltager skal råbe stop inden personen rammer muren. Efterfølgende bytter de to deltagere rolle i legen. Ingen må selvfølgelig løbe ind i muren.
Det gælder om at udvise tillid til hinanden, og gøre sig fortjent til den
Legen ”bygges op” så deltagerne får en fornemmelse for legen.
1) Først laves der en streg på jorden til at øve legen. Stregen repræsenterer muren. Det gælder om at stoppe før stregen, og komme så tæt på stregen som muligt. To deltagere arbejder sammen legen igennem, så de lærer hinandens reaktionstid – man stopper jo ikkelige idet der bliver sagt stop.
2) Derefter bruges der en skummadras, som stilles på højkant som mur. Efter løberen får bind for øjnene, så kan muren flyttes tættere på løberen, eller længere væk. Det sætter virkelig løberens tillid til sin makker på prøve, da løberen har en fornemmelse af afstanden til muren fra før løberen, tog bind for øjnene.
3) Lav til sidst udfordringen med en rigtig mur (madrassen kan stilles op af en mur).
Deltagerne leger legen sammen to og to gennem hele legen.
Deltagerne skiftes til at have bind for øjnene.
Den ”blinde” skal holde armene ned langs siden.
Man behøver ikke løbe, men gå i et hurtigt tempo, gerne med små skridt.
Den seende kan placere sin blinde makker i en tilfældig afstand af ”muren” inden legen sættes i gang.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)
Patruljen prøver med et nyt patruljeråb:
Hula hop, vi er (patruljenavn), vi er top.
Nogle gange skal patruljerne selv løse en opgave. Det betyder i selv skal sætte hinanden i gang med forskellige opgaver. Derfor er det vigtigt at man grundigt kan forklare andre, hvordan en opgave skal løses, især hvis de anden deltagere aldrig selv har prøvet sådan en opgave før.
I skal her forsøge at instruere jeres holddeltagere i at lave og løse en problemstilling.
Leg 1 En deltager er instruktør. Instruktøren har 5 forskellige legoklodser som denne sætter oven på hinanden så klodserne danner en tilfældig figur. De andre deltagere sidder med ryggen til med tilsvarende 5 legoklodser. Deltagerne skal nu samle legoklodserne på samme måde som instruktørens model efter instruktørens anvisning.
Hvem giver de bedste instruktioner?
Instruktøren laver en figur af klodserne.
Instruktøren instruerer sine holdmedlemmer.
Efter instruktionen evalueres forløbet.
- Tal om hvor vigtigt det er at holde styr på højre om venstre.
- Hvordan klodserne beskrives/navngives.
- At alle ”taler samme sprog” (hvad mente du da du sagde……)
Der vælges en ny instruktør og legen leges igen.
- Instruktøren vender den samme vej som deltagerne der skal instrueres.
- Deltagerne som instrueres sider med ryggen til instruktøren.
- Instruktøren laver en Lego figur som de øvrige deltagere ikke har set.
- Deltagerne må ikke kunne se hos hinanden.
- Hvis der er tale om yngre deltagere. Skriv Højre og Venstre et sted alle kan se, så ingen render vildt i højre og venstre
Instruktøren folder et A4-papir 4 gange. Papiret mp ikke foldes på samme måde to gange i træk. De andre deltagere står med ryggen til med hvert deres stykke papir. De skal nu folde deres stykke papir på samme måde efter instruktørens instruktion.
Brug bedstemors lov. (3 gange ros, 1 gang konstruktiv kritik)