da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de et da de da nb nb da da da da da da da da da da da da da pl lv en en sv da da da da da da da da da da da en da da da da sv da da da da da da da en da da da en et da da da da da da de da da da da en nb da da en en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Eks­pe­ri­men­tet der slog fejl — asylpolitik
Af Martin Kryhl Jensen 8. februar 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 53 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 47 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 19 visninger | af Ulrik Grubb
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 17 visninger | af David Kyng
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 368 visninger | af Christian Bojesen
Eks­pe­ri­men­tet der slog fejl
MIKKEL ANDERSSON & NIELS JESPERSEN
Det er en bog om et både omdis­ku­te­ret og poli­tisk spræng­far­ligt emne, som jour­na­li­sten og debat­tø­ren Mik­kel Ander­s­son og histo­ri­ke­ren Niels Jes­per­sen har skre­vet.
Da bogen blev anmeldt i Infor­ma­tion af migra­tions­for­sker Mar­tin Lem­berg-Peder­sen hæv­de­de han såle­des, at for­fat­ter­ne vil­le ”ofre hele huma­nis­men” og ankla­ge­de dem for ”selek­tiv omgang med kil­der og ude­la­del­sen af poin­ter, sta­ti­stik og anden empi­ri, som ikke bekræf­ter for­fat­ter­nes standpunkter.”
For­fat­ter­ne repli­ce­re­de, at anmel­del­sen var præ­get af ”ude­la­del­ser, for­drej­nin­ger og citat­fusk” samt at anmel­del­sen blot viste, at bogens udsagn om, at migra­tions­forsk­nin­gen i Dan­mark er stærkt poli­ti­se­ret er korrekt.
Så hvad er det for en bog, der har skabt så megen debat?
Bedst kan bogen vel beskri­ves som en mag­gi­ter­ning – små stær­ke kon­cen­tra­ter af de vig­tig­ste emner i for­hold til inte­gra­tio­nen gen­nem de sene­ste knap 40 år. For­fat­ter­ne vil under­sø­ge, hvad der er sket med Dan­mark i den­ne peri­o­de, og hvad der mon vil ske i frem­ti­den. Det gøres ved at gen­nem­gå en ræk­ke emner som kri­mi­na­li­tet, uddan­nel­se, arbejds­mar­kedstil­knyt­ning, øko­no­mi mv. i et let­til­gæn­ge­ligt sprog.
Hvor­for slog eks­pe­ri­men­tet fejl?
For­fat­ter­ne star­ter med en kon­sta­te­ring. I 1983 – året hvor ’ver­dens mest libe­ra­le udlæn­din­ge­lov’ blev ved­ta­get – var 60.000 ikke-vest­li­ge ind­van­dre­re og efter­kom­me­re i Dan­mark. I 2018 var der 476.000. Udlæn­din­ge­loven viste sig hur­tigt at få sto­re kon­se­kven­ser, først og frem­mest for­di det snart viste sig, at de der fik asyl som (mid­ler­ti­di­ge) flygt­nin­ge i vir­ke­lig­he­den blev til (bli­ven­de) ind­van­dre­re – trods ind­van­drings­stop­pet i 1973.
Det andet sto­re pro­blem var, at det sti­gen­de antal ind­van­dre­re kun i rin­ge grad blev inte­gre­ret. Dår­ligst af alle kla­rer per­so­ner fra en ræk­ke mus­lim­ske lan­de fra Mel­le­mø­sten og Nord­afri­ka sig, og det uan­set om man ser på beskæf­ti­gel­se, kri­mi­na­li­tet, soci­al kon­trol eller uddannelse.
Årsa­gen skal iføl­ge for­fat­ter­ne pri­mært fin­des i det for­hold, at Islam er en lov­re­li­gion, hvor reli­gion, poli­tik og dag­lig­liv er blan­det sam­men, hvil­ket gan­ske enkelt gør det svært for mus­li­mer at ind­pas­se sig i det sen­mo­der­ne dan­ske sam­fund: ”I mod­sæt­ning til hvad man­ge i den dan­ske offent­li­ge debat fore­stil­ler sig, tyder intet på, at der i Dan­mark fin­des moskéer, som accep­te­rer eksem­pel­vis føræg­te­ska­be­lig sex, kære­ste­ri, som det for­stås i Dan­mark, ind­ta­gel­se af alko­hol, homo­seksu­a­li­tet, eller at mus­lim­ske kvin­der kan gif­te sig med ikke-mus­lim­ske mænd.”
Vide­re kon­sta­te­res det, at efter­som der ikke fin­des mar­kan­te teo­lo­gi­ske ret­nin­ger inden­for islam, som stil­ler spørgs­må­let ved dog­met om, at Kor­a­nen er Guds ufejl­bar­li­ge ord, og at dan­ske mus­li­mer sam­ti­dig bli­ver sta­dig mere reli­gi­øse, er der ingen udsigt til, at pro­ble­mer­ne bli­ver min­dre i fremtiden.
I kapit­let ’Ind­van­drin­gens øko­no­mi’ gør for­fat­ter­ne op med fore­stil­lin­gen om, at ind­van­drin­gen kan løse det demo­gra­fi­ske pro­blem med en sta­dig min­dre og ældre dansk befolk­ning. I 2015 vur­de­re­de finans­mi­ni­ste­ri­et, at den ikke vest­li­ge ind­van­dring koste­de 36 mia. kro­ner årligt. Under­be­skæf­ti­gel­sen blandt ikke-vest­li­ge ind­van­dre­re er hhv. 41% for kvin­der og 34% for mænd. For efter­kom­me­re er tal­le­ne lidt bed­re, men sta­digt langt fra etni­ske dan­ske­re. Også når det kom­mer til uddan­nel­se hal­ter ikke-vest­li­ge ind­van­dre­re og efter­kom­me­re bag­ef­ter, både hvad angår gra­den af uddan­nel­se og karaktergennemsnit.
For­fat­te­ren adres­se­rer også den såkald­te tone-teo­ri, dvs. den opfat­tel­se, at pro­ble­mer­ne med den mang­len­de inte­gra­tion i vir­ke­lig­he­den skyl­des, at dan­sker­ne er et småra­ci­stisk fol­ke­færd: ”Tone­te­o­ri­ens pro­blem er imid­ler­tid, at den for­veks­ler årsag og virk­ning, igno­re­rer rea­li­te­ter­ne i ind­van­drings­de­bat­ten og medi­er­nes dæk­ning af inte­gra­tion og ind­van­dring samt for­sø­ger at give ikke-vest­li­ge ind­van­dre­re gene­relt og mus­li­mer i sær­de­les­hed en de facto sær­sta­tus i den offent­li­ge debat, hvor nær­mest enhver kri­tik bli­ver ita­le­sat som en stig­ma­ti­se­ren­de hetz.”
Blandt den­ne teo­ris frem­træ­den­de for­ta­le­re opreg­nes bl.a. Car­sten Jen­sen, Klaus Rif­b­jerg og Sus­an­ne Brøg­ger samt de for­hen­væ­ren­de poli­ti­ke­re Uffe Elle­mann-Jen­sen og Bir­t­he Rønn Hornbech.
Iføl­ge for­fat­ter­ne er det blot at se til Sve­ri­ge, hvis man vil for­vis­se sig om, at tone-teo­ri­en er for­kert. Her har medi­er­ne aktivt und­ladt at oply­se om ger­nings­mænds etni­ci­tet, man har slø­ret bil­le­der og efter­lys­nin­ger af efter­ly­ste, afvist kri­ti­ske ind­læg om ind­van­dre­re og bevidst for­søgt at prom­ove­re mul­ti­kul­tur og indvandring.
For­fat­ter­ne fin­der det i sig selv pro­ble­ma­tisk, at man fra den sven­ske stats side fore­hol­der befolk­nin­gen oplys­nin­ger, som er rele­van­te for den poli­ti­ske menings­dan­nel­se, lige­som de påpe­ger, at poli­tik­ken har under­mi­ne­ret til­li­den til de etab­le­re­de medi­er. I Sve­ri­ge har den medi­e­mæs­si­ge ens­ret­ning såle­des med­ført, at alter­na­ti­ve medi­er som f.eks. hjem­mesi­den Avpix­lat – med over 200.000 besø­gen­de om ugen — har fået en vold­som gennemslagskraft.
Når den oven­for nævn­te nega­ti­ve anmel­del­se i Infor­ma­tion ikke kom som den sto­re over­ra­skel­se for Ander­s­son & Jes­per­sen, skyl­des det for­ment­lig, at de også kaster et kri­tisk blik på inte­gra­tions­forsk­nin­gen i Dan­mark. For­fat­ter­nes påstand er, at det aka­de­mi­ske majo­ri­tets­syns­punkt groft sagt kan koges ned til føl­gen­de udsagn:
”Poli­ti­ker­ne er dum­me. Befolk­nin­ger­ne er dum­me. Ind­van­dring er godt.”
(Det aka­de­mi­ske majo­ri­tets­syns­punkt iflg. forfatterne)
Kri­tik­ken byg­ger bl.a. på Hen­ning Bech og Meh­met Necef’s under­sø­gel­ser i Er dan­sker­ne raci­ster (2013) samt den kri­tik asyl­for­sker Tho­mas Gam­melt­oft-Han­sen rej­ste mod sit eget forsk­nings­felt i Wee­ken­da­vi­sen i febru­ar 2018. Gam­melt­oft-Han­sen kri­ti­se­re­de bl.a., at man­ge for­ske­re ser det som deres arbej­de at prom­ove­re flygt­nin­ges inter­es­ser, lige­som fel­tet er præ­get af soci­al kon­trol i for­hold til, hvad der må for­skes i. Over­hol­der man ikke reg­ler­ne, kan man få svært ved at publi­ce­re og få støt­te til forsk­nings­pro­jek­ter. Her­ef­ter cite­res en ræk­ke udsagn fra for­ske­re fra bl.a. DIIS og KU, der udmær­ket illu­stre­rer pointen.
Den kri­ti­ske lup ret­tes også mod det, for­fat­ter­ne kal­der ”den næstekær­li­ge ven­stre­fløj”, hvil­ket vel nær­mest er det vær­dipo­li­ti­ske ven­stre. Dis­se laver ”elen­di­ge ana­ly­ser og er med til at frem­med­gø­re alle, der træ­der et skridt ved siden af eller ikke abon­ne­rer på sam­me iden­ti­tets­mar­kø­rer som venstrefløjen.”
For­fat­ter­ne mener, at den­ne grup­pe ope­re­rer med et mis­for­stå­et soli­da­ri­tets­be­greb, der hid­rø­rer fra mis­for­stå­et klasseanalyse:
”Når skur­ke­ne helst skal være kapi­ta­li­ster med høj hat og mono­kel, er det irri­te­ren­de, når de i ste­det er under­tryk­te palæsti­nen­se­re, der hader jøder og tvin­ger deres koner til at gå med tørklæde.”
De dår­li­ge ana­ly­ser fore­kom­mer ofte i form af wha­ta­bou­te­ry, dvs. at man und­skyl­der en prak­sis med hen­vis­ning til en anden – hvor­for f.eks. dis­ku­te­re vold og soci­al kon­trol i ghet­to­en, når det vir­ke­li­ge pro­blem er tonen i debatten?
Sam­ti­dig er der en stærk ten­dens til mora­li­se­ren (Mor­ten Øster­gaard, Zenia Stam­pe, Car­sten Jen­sen, Rune Engel­breth mf.), som også er et effek­tivt mid­del til at und­gå ube­ha­ge­li­ge debat­ter. En sådan debat kun­ne f.eks. være om de utal­li­ge fejl­slag­ne inte­gra­tions­pro­jek­ter (Mang­fol­dig­heds­ple­je­hjem, stre­et­ba­sket, mang­fol­dig­heds­festi­val­ler osv.), som til sta­dig­hed bevil­ges mid­ler, selv om resul­ta­ter­ne er endog meget svæ­re at få øje på. Som for­fat­ter­ne sammenfatter:
”De man­ge pen­ge til pro­jek­t­ma­ge­ri står i skæ­ren­de kon­trast til det fak­tum, at ingen ste­der er inte­gra­tion gået dår­li­ge­re end der, hvor ven­stre­fløj­en har mest indflydelse.”
Et kapi­tel hand­ler om men­ne­skes­mug­lin­gen over Mid­del­ha­vet — et aktu­elt AT-emne. Iføl­ge for­fat­ter­ne frem­mer den nuvæ­ren­de migran­tions­po­li­tik i EU men­ne­skes­mug­le­rin­du­stri­en og der­med den med­føl­gen­de para­sitø­ko­no­mi i de nord­afri­kan­ske lan­de. Så læn­ge chan­cen for at nå til Euro­pa er til ste­de, vil men­ne­skes­mug­lin­gen der­for fort­sæt­te.
Det nuvæ­ren­de asyl­sy­stem er sam­ti­dig dys­funk­tio­nelt i for­hold til at hjæl­pe de, der har størst behov, for­di det kræ­ver både øko­no­mi­ske og per­son­li­ge res­sour­cer at kom­me over Mid­del­ha­vet. Et stort fler­tal af de, der kom­mer ind i Euro­pa, er da også migran­ter, der ikke har krav på asyl. Sam­ti­dig er mel­lem 75% og 90% mænd. Sam­ti­dig er der ingen udsigt til, at man i EU kan bli­ve eni­ge om en løs­ning på problemet.
Den nuvæ­ren­de rege­ring påpe­ger ofte, at der efter migrant­kri­sen i 2015 er kom­met ”styr på ind­van­drin­gen”, men som for­fat­ter­ne påpe­ger, fik over 10.000 per­so­ner i 2017 asyl og fami­lie­sam­men­fø­ring. Det tal er histo­risk set højt, og der er ikke udsigt til, at det vil falde.
”Den nuvæ­ren­de poli­ti­ske situ­a­tion er der­for, at Dan­mark har låst sig inde i et asyl­sy­stem, der fører til sta­digt vok­sen­de inte­gra­tions­pro­ble­mer rela­te­ret til kul­tur, arbejds­mar­ked, uddan­nel­se, kri­mi­na­li­tet osv., og som sam­ti­dig fører til, at et meget lil­le antal af de abso­lut mest res­sour­cestær­ke flygt­nin­ge, som har mulig­hed for at rej­se gen­nem en ræk­ke sik­re lan­de, bli­ver hjul­pet med for­holds­mæs­sigt sto­re res­sour­cer, der vil­le gøre langt stør­re for­skel for det langt stør­re fler­tal af flygt­nin­ge og inter­nt for­drev­ne, som befin­der sig i nærområderne.”
På bag­grund af den­ne sam­men­fat­ning anbe­fa­ler Ander­s­son og Jes­per­sen, at man sæt­ter en stop­per for al spon­tan asylan­søg­ning og fami­lie­sam­men­fø­ring. Det med­gi­ves, at det kan lyde som en kynisk beslut­ning, men at det er det ene­ste, der kan sæt­te en stop­per for men­ne­skes­mug­lin­gen over Mid­del­ha­vet og sam­ti­dig give Dan­mark (og andre lan­de) en mulig­hed for at få inte­gra­tio­nen af de alle­re­de til­kom­ne til at fungere.
Der er ikke tale en aka­de­misk afhand­ling, men en debat­bog, hvil­ket for­fat­ter­ne selv gør opmærk­som på i deres for­ord, hvor de også rede­gør for deres respek­ti­ve poli­ti­ske stå­ste­der. Der­for skal bogen også læses som det den er – og målt som debat­bog fun­ge­rer den alde­les glim­ren­de. Den er let­læst og poin­ter­ne er truk­ket befri­en­de skar­pt op.
Hvis man føl­ger med i den løben­de debat og lit­te­ra­tur, skal man ikke for­ven­te at stø­de på nye oplys­nin­ger i Eks­pe­ri­men­tet der slog fejl. Hvis man ikke har tid til at læse Mat­hi­as Tes­fay­es “Vel­kom­men Musta­fa”, Hen­ning Bech og Meh­met Necefs “Er dan­sker­ne raci­ster”, Dan­marks Sta­ti­stiks “Ind­van­dre­re i Dan­mark” og Ahmed Akka­ris “Min afsked med isla­mis­men” kan man imid­ler­tid få et glim­ren­de kon­cen­trat hos Ander­s­son og Jes­per­sen.
Der er kun ti tit­ler på bogens lit­te­ra­tur­li­ste, og der er et par mang­ler, man kan undre sig over. Det hav­de været rele­vant at ind­dra­ge Mor­ten Uhrskov-Jen­sens “Et delt folk” og især Hege Stor­haugs “Islam. Den ellev­te lan­de­pla­ge”, der synes at have tjent som inspira­tion for bogens før­ste kapitel.
Man kan natur­lig­vis være poli­tisk ueni­ge med for­fat­ter­ne til “Eks­pe­ri­men­tet der slog fejl”, men bogen er et doku­men­te­ret og vel­ar­gu­men­te­ret ind­s­park i debatten.
This aut­hor does not have any more posts.
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Dansk politik
For­hold­stalsvalg til Fol­ke­tin­get i Danmark
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer