da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da de en da de da da nb da da da da da da da da da da da da da nb fi de fr da da da da da da da da da da da da da nb en da da en en da en en en en en en en da da en da en da da da sv da it en da en de da en en da nl de da nl en da nl en da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Af Jens Mann Christiansen 14. februar 20211. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 55 visninger | af
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 44 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 32 visninger | af Anders Bærholm Frikke
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 26 visninger | af Ulrik Grubb
Lov og ansvar 21 visninger | af Jon A.P. Gissel
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 19 visninger | af David Kyng
USA’s histo­rie til ca. 1900 19 visninger | af Ulrik Grubb
Pestens tid. Syg­dom, sam­fund og behand­ling, 1100–1711 16 visninger | af Rasmus Thestrup Østergaard
Rusland på tværs 16 visninger | af Axel Moos
God gui­de til Jel­ling-monu­men­ter­nes historie 15 visninger | af Lasse Taagaard
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 828 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 364 visninger | af Christian Bojesen
Dan­marks­hi­sto­rie mel­lem erin­dring og glem­sel, 2.udg.
Kri­sti­an Iver­sen og Ulla Neder­gård Pedersen
Dan­marks­hi­sto­rie mel­lem erin­dring og glem­sel giver en solid intro­duk­tion til fel­tet erin­drings­hi­sto­rie og hjæl­per til at besva­re hvor­dan og hvor­for bestem­te begi­ven­he­der i Dan­marks­hi­sto­ri­en ska­ber natio­nal iden­ti­tet, udlø­ser offent­lig debat eller bru­ges til at legi­ti­me­re aktu­el politik.
I den nye udga­ve er hele bogen opda­te­ret og des­u­den for­sy­net med to helt nyskrev­ne kapit­ler om hen­holds­vis Dan­marks kolo­ni­tid og om vel­færds­sta­tens historie.
Bogen inde­hol­der sta­dig et teo­ri­af­snit med intro­duk­tion til erin­drings­hi­sto­risk teo­ri og meto­de. Her­ef­ter laves fem erin­drings­hi­sto­ri­ske nedslag i Dan­marks­hi­sto­ri­en, der har betyd­ning for nuti­dens dan­ske selv­for­stå­el­se: Vikin­ge­ti­den, Dan­marks kolo­ni­tid, 1864–1920, besæt­tel­ses­ti­den og kam­pen om vel­færds­sta­tens historie.
Set ude­fra kan histo­ri­e­fa­get vir­ke ufor­an­der­ligt. Vikin­ge­ti­den er vikin­ge­ti­den og 1864 ske­te i… 1864. Det kræ­ver nog­le gan­ge ind­gå­en­de arbej­de med histo­ri­en for at bli­ve opmærk­som på, at den er i kon­stant for­an­dring, og at det i udgangs­punk­tet er et pro­blem at se histo­ri­en som noget sta­tisk og permanent.
Ser man histo­ri­en som ufor­an­der­lig, vil udgi­vel­sen af en 2. udga­ve af en lære­bog være en smal sag. Er der gået nog­le år siden 1. udga­ven, kan man ændre for­si­den, og til­fø­je et lil­le afsnit sidst i bogen, der siger lidt om den sene­ste forsk­ning på områ­det, og så er 2. udga­ven en rea­li­tet. På den måde er der sjæl­dent ret meget brug for at købe 2. udga­ven af en bog i en tid hvor fag­bud­get­ter­ne ofte er det før­ste offer, når der skal spa­res – og det skal der ret man­ge ste­der i uddannelsessektoren.
Men hel­dig­vis adskil­ler 2. udga­ven af Dan­marks histo­rie mel­lem erin­dring og glem­sel sig fra man­ge andre 2. udga­ver.  Den ser ikke histo­ri­en som sta­tisk, men som noget, der er i kon­stant sam­spil med den tid og det sted, histo­ri­en ses fra. Den til­gang gør histo­ri­e­fa­get bøv­let og tids­kræ­ven­de, men også leven­de, inter­es­sant og nær­væ­ren­de, og der­for rig­tigt sjovt at under­vi­se i. Såle­des er 2. udga­ven af Dan­marks histo­rie mel­lem erin­dring og glem­sel net­op en leven­de, inter­es­sant og aktu­el udgivelse.
Bogen er byg­get op af 6 kapit­ler, hvor det før­ste kapi­tel udgør en teo­re­tisk ram­me for erin­drings­hi­sto­ri­en med fokus på erin­drings­hi­sto­risk teo­ri og meto­de. De næste 5 kapit­ler udgør nedslag i cen­tralt ker­ne­stof, her­af 3 kapit­ler, som også var med i 1. udga­ven: Vikin­ge­ti­den, 1864 og Gen­for­e­nin­gen og Besæt­tel­ses­ti­den. Dis­se kapit­ler er opda­te­ret i for­hold til 1. udga­ven. Der­u­d­over er der til­ført to helt nye afsnit: ét om Dansk kolo­ni­hi­sto­rie og ét om Vel­færds­sta­tens til­bli­vel­se. Beg­ge nye afsnit er ført helt frem til nuti­den, så afsnit­tet om kolo­ni­hi­sto­ri­en foku­se­rer på anger­po­li­tik og histo­ri­ske und­skyld­nin­ger med ind­dra­gel­se af Met­te Fre­de­rik­sens und­skyld­ning til de såkald­te God­havns­dren­ge i 2019. På sam­me måde ind­dra­ger afsnit­tet om vel­færds­sta­tens histo­rie coronakrisen.
Det er godt, at bogen er helt opda­te­ret, men det er ikke bogens stør­ste styr­ke.  Det er, at den hele tiden kob­ler den teo­re­ti­ske og meto­di­ske ram­me med kon­kre­te histo­ri­ske afsnit.
Det er godt, at bogen er helt opda­te­ret, men det er ikke bogens stør­ste styr­ke.  Det er, at den hele tiden kob­ler den teo­re­ti­ske og meto­di­ske ram­me med kon­kre­te histo­ri­ske afsnit. Hvert kapi­tel inde­hol­der såle­des en foku­se­ret frem­stil­ling af den rele­van­te histo­ri­ske ram­me og der­ef­ter en kob­ling til rele­vant teo­ri fra afsnit 1. Eksem­pel­vis ope­re­rer afsnit­tet om vel­færds­sta­ten med tre for­skel­li­ge grund­for­tæl­lin­ger om vel­færds­sta­ten (en soci­al­de­mo­kra­tisk, bor­ger­ligt libe­ral og natio­nal­kon­ser­va­tiv) i et afsnit, der kob­ler erin­drings­po­li­tik med vel­færds­sta­ten. Grund­for­tæl­lin­ger­ne er enkelt for­kla­ret og er der­for ret anven­de­li­ge for eksem­pel­vis 3.g‑elever, som man kan sæt­te til at se på, hvor­dan for­skel­li­ge poli­ti­ke­re, doku­men­tar­film m.m. taler ind i grund­for­tæl­lin­ger­ne om vel­færds­sta­ten. Når teo­ri­en på den­ne måde er en del af afsnit­te­ne, er det nemt at bru­ge i undervisningen.
Hvert afsnit afslut­tes med en lil­le kil­de­sam­ling, som tager udgangs­punkt i erin­drings­hi­sto­rie. Efter kil­de­af­snit­te­ne – eller mate­ri­a­le­af­snit­te­ne, som bogen kal­der dem – føl­ger et par opga­ver. De er meget bre­de og ikke knyt­tet spe­ci­fikt til kil­der­ne. Nog­le gan­ge kan arbejds­spørgs­mål hjæl­pe til at lede i ret­ning af for­fat­ter­nes hen­sigt med kil­der­ne, men det er ikke ambi­tio­nen her. Og når man som afslut­ning på det 3. kapi­tel i træk stø­der på opga­ven: ”Skriv en tale til…”, føler man sig ikke vildt inspi­re­ret. Men det er en min­dre ting, og stof­fet i sig selv inspi­re­rer så rige­ligt lære­ren til at gå i gang med nye øvelser.
Hvert kapi­tel er også udsty­ret med model­ler, der viser spørgs­mål, som ele­ven kan stil­le til eksem­pel­vis muse­er og andre erin­drings­ste­der. Ide­en er god, men bogen for­fal­der til at vil­le have det hele med, hvil­ket gør model­ler­ne uover­sku­e­li­ge og med så man­ge spørgs­mål (25 spørgs­mål i én af model­ler­ne), at man­ge ele­ver vil bli­ve for­pu­stet af bare at læse den. Men igen må det være op til lære­ren at sor­te­re i det, så det til­pas­ses det fag­li­ge niveau.
Gene­relt udgør 2. udga­ven af Dan­marks histo­rie mel­lem erin­dring og glem­sel en vig­tig til­fø­jel­se til et inter­es­sant aspekt af histo­ri­e­un­der­vis­nin­gen, der fortje­ner at få mas­ser af plads, for­di det tager udgangs­punkt i det sted, histo­ri­en ses fra. Alt­så der, hvor nuti­den og der­med ele­ver­ne ople­ver histo­ri­en og stil­ler det helt rele­van­te spørgs­mål: Hvor­for ser vi sådan på den histo­ri­ske begivenhed?
Vikin­ge­ti­den er ikke bare vikin­ge­ti­den, det er to for­skel­li­ge peri­o­der, afhæn­gigt af om man ser på vikin­ge­ti­den fra slut­nin­gen af 1800-tal­let eller fra 2020. 1864 ske­te ikke kun i 1864, da vores for­stå­el­se af begi­ven­he­der­ne omkring 1864 er i kon­stant for­an­dring, i takt med at vores egen ver­den for­an­drer os.  Dan­marks histo­rie mel­lem erin­dring og glem­sel, 2. udg. er såle­des en vir­ke­lig god og rele­vant bog, der kan hjæl­pe med at åbne histo­ri­e­fa­get og gøre det nær­væ­ren­de for eleverne.
Under­vi­ser på Favrskov Gymnasium
Arkiveret i kassen med Anmeldelser, Undervisningsmateriale
Ruslands histo­rie, sam­fund og reli­gion til KS
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Historiefaget på Energimuseet - gør din historieundervisning levende
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer