da en da da en en da id en da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da da en tr id id eu da es de da nb eo da da nl tr de es de nb da en en da da da da de da nb nb da da da da da da da da da da da da fi en da sl en fi en da da da da da nb da da da da nb nb da sv nb en sv nb en nb nb en fi en en en en en en da da en fi en da da da sv da it en da en de da nl de da nl en da nl en da en de da en de da da de nb da da es es en da da en da da da da da en da da en da da da gu da
Dan­ne­brog — Fra ade­lig eks­klu­si­vi­tet til uni­ver­selt symbol
Af Rasmus Østergaard 8. maj 20191. april 2022
Mest læste i denne måned
Illu­mi­na­ti for viderekomne 52 visninger | af Mathias Strand
Histo­ri­e­læ­re­rens øvelsesbog 49 visninger | af Anders Bærholm Frikke
Film i historie 34 visninger | af Anders Bærholm Frikke
USA’s histo­rie til ca. 1900 23 visninger | af Ulrik Grubb
På spo­ret af DEN NYE VERDEN 20 visninger | af Ulrik Grubb
Rusland på tværs 19 visninger | af Axel Moos
Lov og ansvar 19 visninger | af Jon A.P. Gissel
Den moder­ne verden 17 visninger | af Christian Bojesen
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 15 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
En histo­rie om de natio­nal­li­be­ra­le og demokratiet 14 visninger | af David Kyng
Pay­ba­ck time 1 kommentar | 678 visninger | af Axel Moos
Vores ver­dens­hi­sto­rie 1 1 kommentar | 831 visninger | af Niels Nøddebo Petersen
Den moder­ne verden 1 kommentar | 370 visninger | af Christian Bojesen
100 sider, 100 kroner
Det er overalt. Det røde flag med det hvi­de kors. Det lil­le flag har haft stor betyd­ning, siden det på en som­mer­dag i 1200-tal­lets Est­land dale­de ned fra him­len og sør­ge­de for dansk sejr i kor­stog­skri­gen. Myten og erin­drin­gen sid­der dybt i os, men Dan­ne­brog er også vir­ke­lig­hed. Sta­ten, kon­gen og ade­len tog nem­lig fla­get til sig, inden det i 1800-tal­let blev for fol­ket. I dag kip­per vi med fla­get, straks der er det mind­ste at fejre, og vi viser det frem året rundt i butik­ker og på mar­ke­der. Som natio­nalt sym­bol sig­na­le­rer Dan­ne­brog enhed, fæl­les­skab og iden­ti­tet — og sæt­ter følel­ser i brand.
Tor­ben Kjers­gaard Niel­sen, lek­tor i mid­delal­der­hi­sto­rie ved Aal­borg Uni­ver­si­tet, hej­ser fla­get og for­tæl­ler om myten og om brug af Dan­ne­brog siden den­gang, him­len åbne­de sig.
Den dan­ske mid­delal­der­hi­sto­ri­ker Tor­ben K. Niel­sen for­tæl­ler i det­te bind af 100 Dan­marks­hi­sto­ri­er om årets 800-års jubilar, nem­lig Dan­ne­brog. For­fat­te­ren angri­ber emnet, ved at se Dan­ne­brog som et erin­drings­sted, hvis funk­tion har ændret sig fra et ade­ligt erin­drings­sted (s.35) til at Dan­ne­brog i dag er et ”mang­fol­digt, prag­ma­tisk og ikke eks­klu­de­ren­de sym­bol” (s.99).
Under­vejs i bogen får vi et klart blik for, hvor­dan anven­del­sen af fla­get opstår og ændrer sig over tid. Såle­des peger Niel­sen blandt andet på, at den før­ste kon­ge som aktivt bru­ger Dan­ne­brog er Val­de­mar Atter­dag. I lig­hed med andre tyske nabo­sta­ter som Savoy­en og Schweiz anta­ger Dan­mark i den­ne peri­o­de den tyske kej­sers kor­stogs­fa­ne for at vise sin alli­an­ce med det Tysk-romer­ske Rige og for at beto­ne den dan­ske kors­fa­rer­tra­di­tion. Først i 1500-tal­let opstår gen­nem en ræk­ke mis­for­stå­el­ser af den nuvæ­ren­de tra­di­tion for at Dan­ne­brog fal­der ned i Est­land i 1219.
Dele af bogen vil fint kun­ne bru­ges i under­vis­nin­gen, hvor den kan bru­ges i for­bin­del­se med emner som natio­nal iden­ti­tet, euro­pæ­isk mid­delal­der eller historiebrug.
I tiden frem til Ene­væl­dens ind­fø­rel­se fun­ge­rer Dan­ne­brog pri­mært som et mili­tært sym­bol og bru­ges både på faner, men også som en helt kon­kret ting og det lyk­kes da også for det ori­gi­na­le Dan­ne­brog at gå tabt fle­re gan­ge i den­ne peri­o­de. Under Ene­væl­den spil­ler Dan­ne­brog kun en min­dre rol­le og bru­gen af fla­get bli­ver nu et kon­ge­ligt monopol, eksem­pel­vis ved ind­fø­rel­sen af Dan­ne­brogs­or­de­nen i 1671, hvor Tho­mas Bart­ho­lin (1616–1680) i orde­nens sta­tut­ter fra 1676 gør histo­ri­en om Dannebrog’s til­sy­ne­komst på Val­de­mars­dag 15.juni 1219 officielt.
I slut­nin­gen af 1700-tal­l­let begyn­der Dan­ne­brog i sti­gen­de grad at bli­ve et natio­nalt sym­bol, hvor spe­ci­elt Ind­føds­rets­lo­ven af 1776 og Sla­get på Reden i 1801sætter gang i en pro­ces, hvor Dan­ne­brog bli­ver brugt som et natio­nalt sym­bol. Det­te kul­mi­ne­rer i åre­ne op mod Tre­år­skri­gen 1848–1850, hvor natio­na­le bevæ­gel­ser trods for­søg fra kon­ge­mag­ten på at behol­de sin ene­ret på fla­get, grad­vist over­ta­ger bru­gen af det kon­ge­li­ge sym­bol. Det­te illu­stre­res tyde­ligt i Peter Fabers (1810–1877) san­ge om den tapre land­sol­dat og ”Højt fra Træ­ets grøn­ne Top”, som viser hvil­ken posi­tion fla­get hav­de fået i den offent­li­ge mening.
I de sid­ste 150 års histo­rie har sta­dig fle­re grup­per taget fla­get til sig. Det­te inklu­de­rer inter­na­tio­na­le grup­per som arbej­der­be­væ­gel­sen og poli­tisk indif­fe­ren­te begi­ven­he­der som roligans og han­dels­stands­for­e­nin­ger og man kan der­med sige, at Dan­ne­brog er ble­vet en fly­den­de beteg­ner, som alle kan fin­de en grund til at bruge.
Bogen står stær­ke­st i histo­ri­en om, hvor­dan Dan­ne­brog opstår. Sam­let set fås der­med en fin over­sigt over Dan­ne­brog og erin­drings­sted. Dele af bogen vil fint kun­ne bru­ges i under­vis­nin­gen, hvor den kan bru­ges i for­bin­del­se med emner som natio­nal iden­ti­tet, euro­pæ­isk mid­delal­der eller histo­ri­e­brug. Des­u­den er sider­ne 24–27 inter­es­san­te ved at kom­me ind på bru­gen af flag og faner i almin­de­lig­hed, hvor Niel­sen peger på at ide­en kom­mer til Euro­pa gen­nem møder med araberne.
Lek­tor på Fre­de­ri­cia Gymnasium
Noter # 203 — Vikin­ger­ne i nyt lys
Arkiveret i kassen med 100 danmarkshistorier, Anmeldelser
EU – En føde­ra­tion af nationalstater
Skriv et svar Annuller svar
Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Krævede felter er markeret med *
Fremmedkrigere - Danskere i krig under andre faner
Rejsekursus: Iran i fortid og nutid (AFLYST)
Sparring med fagkonsulent Karen Steller Bjerregaard.
For ALLE gymnasiale historielærere, det kræver ikke medlemskab af historielærerforeningen, kun en konto her på hjemmesiden.
Copyright © 2022 Historielærerforeningen
Administrer samtykke til cookies
For at give dig de bedste oplevelser bruger vi "cookies" til at huske, hvilke sider du besøger. Vi sælger eller videregiver ikke data om dig til tredjepart.
Funktionsdygtig Funktionsdygtig Altid aktiv
Den tekniske lagring eller adgang er strengt nødvendig med det legitime formål at muliggøre brugen af en specifik tjeneste, som abonnenten eller brugeren udtrykkeligt har anmodet om, eller udelukkende med det formål at overføre en kommunikation via et elektronisk kommunikationsnet.
Te technical storage or access is necessary for te legitimate purpose of storing preferences that are not requested by te subscriber or user.
Te technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes. Den tekniske lagring eller adgang, der udelukkende anvendes til anonyme statistiske formål. Uden en stævning, frivillig overholdelse fra din internetudbyders side eller yderligere optegnelser fra en tredjepart kan oplysninger, der er gemt eller hentet til dette formål alene, normalt ikke bruges til at identificere dig.
Den tekniske lagring eller adgang er nødvendig for at oprette brugerprofiler med henblik på at sende reklamer eller for at spore brugeren på et websted eller på tværs af flere websteder med henblik på lignende markedsføringsformål.
Vælg muligheder Manage services Vælg forhandler Læs mere om disse formål
Godkend Afvis alle cookies Se præferencer Gem præferencer Se præferencer