da en en fi da id da da da fy en fr da en id da da ca da nb da fr da eo es da da de da en es en da de fr en ru da da da de en de sv nb en en de en nb da en sv en sv da tr da sv sv sv sv sv sv sv da en en da da af da en da da ro da it en da da nb id en da da af en en da da ro da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en da sv en da da it en zh en en es es en en da da da en da da da da da sv da da it nn en de da en en it de da en da en en en en en en sv da en da sv da en da da en it da da en sv da da da da da nb sv en en en en en en en en en en de da nb da da da da nb en de nb it da da da da da da da da de da da da sv en da da it da en en da en en en en da en da da it pt da da en da da da en en da da en en da da da en da da da da sv sv sv en da da da it da da da da da nb en da nb en da da en da da da da da da it da da da da da da da da da da da da da da da da da da en de da en nn da da sv nb da da da da da da da en en en en de da it da en de da it sv en en da en en da da it da da da da de da da en en da da tr de da ko en en da en en en en en en en en en en en en en da nb sv sv sv sv da da da da nb en en en da it da da da en en da en en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en en da it en nb en en en en da de sv it da da da da en da sv da en en da da da da en da it da da da da da da da da da da da de da da da da da en da da da da da da fr da en da da en da az da da nl da da en de da da da da da en en en sv de en en de fr en da da nb da sv da de da da nl en sv sv da en es es en en da da sv fr sv en sv en da de sv fr da da da da da da en en fr en en en en en fr en en bg es uk da ja nl fr fr es fr en da da it da da da it en da da da sv fi da fi da en da es sv oc da de da de da da de sv en da de sv de da ca da da en en pl da de sv da fi en da nn sv sv nb de sv en tr da da en fi da da tr en da nb de es da da da da tr en da nb da da tr da de nb de en tr en de de en da sv de es de en ca de de sv de sv da tr da nb sv de sv ca sv ca sv de en en da nl da nb da en
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
SOCIALISTISK BIBLIOTEK Progressive Online Library
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Demonstrationen gør holdt på Kultorvet før "stormen på Børsen". Foto: Københavns Kriminal- og Politiret, Justitskontoret. Pådømte Sager juli-oktober 1918, pakke 1280. Rigsarkivet - Danish National Archives. Public Domain. Kilde: flickr.com.
Socialistisk Biblioteks Tidslinje med links til begivenheder og personer i 1918.
Arbejderbladet. Århus. Organ for den uafhængige, socialistiske Arbejderbevægelse. Udg. af danske Arbejdere.
Arbejdernes Børneblad. Udg. af Socialdemokratisk Ungdomsforbund i samarbejde med De Unges Idræt og de konfessionsløse Søndagsskoler
Dagens Ekko. For Folket – Mod Politikerne. Dagblad. Udgivet af uafhængige socialdemokrater.
Klassekampen. Organ for Danmarks socialistiske Arbejderparti. Red. Thøger Thøgersen.
Den røde Krig. Udgivet af Ungsocialistisk Forening, Ansv. Andreas Fritzner.
Solidaritet. Organ for den syndikalistiske Arbejderbevægelse i Danmark. Dagblad. Red. Chr. Christensen mfl.
Arbejderhistorisk Bladliste – under året 1918 (scroll ned)
Ægyptiske præsident og pan-arabiske leder Gamal Abdel Nasser fødes 15. januar 1918 i Alexandria (før 28.9.1970)
Nasser, Gamal Abd al (Leksikon.org)
Nasser og den egyptiske revolution. Af Frederik Ohsten (Revolution, 21. februar 2011). “Alle egyptere i den ældre generation husker Nasser-tiden i 1950’erne og 60’erne som Egyptens bedste år. Det var en tid med fremskridt og håb. Men fremgangen og håbet blev knust af kontrarevolutionen.”
Egypt’s Gamal Abdel Nasser was a towering figure who left an ambiguous legacy. By Joel Beinin (Jacobin, September 28, 2020). “Fifty years after his death, te Egyptian leader Gamal Abdel Nasser still casts a long shadow over Arab politics. A symbol of defiance in te age of decolonization, Nasser transformed his country but never gave its people control of te system that ruled them.”
Nasser’s Egypt and Arab nationalism (Socialism Today, Issue 147, April 2011). “David Johnson looks back to Nasser’s regime and te lessons that can be drawn for te revolution today.”
From Nasserism to collaboration: Egypt, Israel, and te U.S. By Eric Ruder (International Socialist Review, Issue 70, March–April 2010). “Nasser’s nationalism ultimately secured te rule of an Egyptian elite that used nationalist rhetoric to blunt te demands of te growing Egyptian working class.”
Nasser’s complex legacy. By Tarek Osman (OpenDemocracy, 15 January 2008). “These five Nassers – te hero, te oppressor, te revolutionist, te civic Arab nationalist, te socialist – indicate why this protean figure remains a nagging figure in te background of today’s Egypt.”
Te development of capitalism in Egypt (Khamsin, No.9, 1981; online at Libcom.org). “Major work by Patrick Clawson on te structure of Egyptian capitalism and te changes it has undergone throughout its history.” See also Clive Bradley: State capitalism in Egypt: a critique of Patrick (Ibid., No.10, 1983).
Te Nasser Revolution. By Harry Braverman (American Socialist, January 1959; online at Marxists Internet Archive). “Nasser’s regime is certainly a dictatorship masquerading as a revolution, but it is also a dictatorship fulfilling some of te obligations of a revolution …”
Egypten efter Andra världskriget: Nasserepoken (pdf) (Marxistarkiv.se, 5. maj 2016). Följande är två kapitel ur Per Björklund, Arvet efter Mubarak: Egyptens kamp för frihet (Verbal Förlag, 2011, 24 s.).
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 26. juli 1956 om Suez-krisen.
Med Finlands selvstændighed starter højrefløjen en blodig borgerkrig frem til 15.-16. maj 1918.
Den finske borgerkrig i et nordisk perspektiv (pdf). Af Kim Frederichsen (Arbejderhistorie, nr.1, 2019, s.174-175). Scroll ned. Anmeldelse af Den röda våren 1918: Finska inbördskriget inordisk samhällsutveskling (Årsbok för Arbetarnas Kulturhistoriska sällskap, 2018, 360 s.).
Borgerkrigen i Finland. Af Per Leander (Socialistisk Information, 7. februar 2018). “I år er det hundrede år siden, den finske borgerkrig mellem røde arbejdergarder og hvide borgelige frikorps fandt sted … Klassekrigen blev afsluttet med en skånselsløs hvid terror.”
Nordens glemte revolution. Af Hanne Rosenvold (Arbejderen, 13. oktober 2010). “Revolutionen i Finland er tema for Arbejdermuseets nye særudstilling.”
Nordens blodige klassekamp. Af Bjarne Nielsen (Arbejderen.dk, 18. september 2010). “I kølvandet på den russiske revolution i 1917 blev Finland selvstændig. Arbejderklassen tabte den efterfølgende borgerkrig, og det førte til en enorm massakre på rødgardister.”
Den glemte revolution: Finland 1918 (Socialistisk Revy, nr.3, april 1998). “Juhani Lohikoski skriver om den finske revolution i 1918, og forklarer hvorfor den blev slået ned igen.”
Revolutionen i Finland. Af Ingrid Eriksson (Solidaritet, nr.4, december 1997, s.12-15; online på Internet Archive WayBackMachine). “Natten mellem den 27. og 28. januar 1918 brød den finske klassekrig ud. Den varede i godt 3 måneder til den hvide general Mannerheim den 16. maj i triumf indtog Helsingfors. Den finske arbejderklasses nederlag var et faktum.”
Proletariatets demokratiske revolution i Finland. Af Victor Serge (Kommunistisk Forbund/ Intern Bulletin, 1. september 1977 (Kongreshæfte 5). Bilag, side 55-65; online på Socialistisk Bibliotek). Artiklen er også online på Marxisme Online. From chapter 6 in Victor Serge, Year One of te Russian Revolution (1930): Te truce and te great retrenchment: ‘Te proleariat’s democratic revolution in Finland’ & ‘Te white terror in Finland’ (online at Marxists Internet Archive).
Den vita segerns svarta skugga: Finland och inbördeskriget 1918 (pdf). Av Bjarne Stenqvist (Atlantis, 2009, 253 s.; online på Marxistarkiv.se, 7. marts 2018, 104 s.). “Det mycket blodiga klasskriget i Finland slutade med den vita sidans seger, men terrorn mot de röda fortsatte långt efter kriget hade slutat.”
Lessons of te Finnish Revolution of 1917–1918. Part 1-2. By Stefan Kangas and John Peterson (In Defence of Marxism, 1-7 March 2019). “Te Finnish Revolution is a proud chapter in te history of te international working class. Tragically, despite te tremendous energy expended by te masses, their leaders vacillated and betrayed te revolution.”
“Te axe without an edge”: social democracy and te Finnish Revolution of 1918. By John Newsinger (International Socialism, Issue 159, Summer 2018, p.127-148). “Te fate of te Finnish Revolution is of vital concern. So what factors led to revolution in Finland and what factors account for its defeat?”
Te lost workers’ revolution: Finland 1917-18 (Marxist Left Review, No.15, Summer 2018). “Duncan Hart contributes to an ongoing debate on te international left about te significance of te little known revolution in Finland in 1917-1918.”
Finland’s Red Women. By Kristen R. Ghodsee (Jacobin: Reason in Revolt, 10 January 2018). “During Finland’s bloody civil war, revolutionary women struggled against exploitation in all its forms.”
Finland’s Revolution. By Eric Blanc (Jacobin: Reason in Revolt, 15 May 2017). “Te forgotten Finnish Revolution has perhaps more lessons for us today than events in 1917 Russia.” See reply from Duncan Hart: Lessons from Finland (Marxist Essays and Commentary, July 11, 2017) + a response by Eric Blanc: Assessing revolutionary social democracy (Ibid., July 13, 2017). Artiklen på svensk: Revolutionen i Finland (pdf) (Marxistarkiv.se, 26.1.2018, 7 s.).
A defeated revolution: Finland 1918 (Fifth International, Vol.3, No.1, Autumn 2008). “Ninety years since te Finish Civil War, Jens-Hugo Nyberg, recalls these great events and draws out te lessons for today.”
Revolution and counter-revolution: te case of Finland in 1917-1918. By John Newsinger (Monthly Review, Vol.41, No.10, March, 1990). Only abstract online.
1917: Te proletariat’s democratic revolution in Finland. An excerpt from ‘Te truce and te great retrenchment’, chapter 6 in Victor Serge, Year One of te Russian Revolution (1930) (Holt, Rinehart and Winston, 1972, p.182-191; online at Libcom.org). På dansk: Proletariatets demokratiske revolution i Finland (Socialistisk Bibliotek)
Te Independence of Finland. Speech Delivered in te All-Russian Central Executive Committee. By J.V. Stalin.  (December 22, 1917 (Newspaper Report)
Report by Stalin to te All-Russian Central Executive Committee on te independence of – Finland (4 January 1918) (Marxists Internet Archive)
Den blodrøde flod: danske øjenvidner til den finske borgerkrig i 1918. Af Jakob Eberhardt (Gyldendal, 2014, 256 sider). Se anmeldelse af Bjarne Nielsen: Nye vinkler på den finske borgerkrig (Arbejderen.dk, 24. juni 2015)
Finska inbördeskriget. Av Tobias Berglund og Niclas Sennertag (Natur & Kultur, 2017, 539 sider). Se forlagsomtale.
Fra socialdemokrati til kommunisme i Finland 1918 (pdf). Af Søren Sørensen (Arbejderhistorie, nr.1, 1998, s.22-29)
Finlands Socialdemokratiske Arbejderparti 1899-1926 (pdf). Af Søren Sørensen (Arbejderhistorie, nr.2, 1995, s.28-43)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Indskannet tekst: Proletariatets demokratiske revolution i Finland. Af Victor Serge (Kommunistisk Forbund/ Intern Bulletin, 1. september 1977 (Kongreshæfte 5). Bilag, side 55-65; online på Socialistisk Bibliotek). Artiklen er også online på Marxisme Online. From chapter 6 in Victor Serge, Year One of te Russian Revolution (1930): Te truce and te great retrenchment: ‘Te proleariat’s democratic revolution in Finland’ & ‘Te white terror in Finland’ (online at Marxists Internet Archive).
Uddrivelsen af Børsen. Af Niels Finn Christiansen (Denstoredanske.dk)
Stormen på Børsen (Wikipedia.dk)
Stormen på Børsen. Af Albert Scherfig (Arbejdermuseet; Viden og samlinger). Med Tidslinje + Baggrund.
Børsen, Stormen på (1918) (Leksikon.org). Andreas Fritzner fortæller om baggrunden for aktionen. Udgivet som pjece: Stormen på Børsen (Kommune A, Libertært Socialistisk Forlag, 1998, 4 sider; online på Scribd.com). Uddrag fra Carl Heinrich Petersen: Danske revolutionære (Borgen, 1970, side 323-327).
100-året for stormen på Børsen! (site). Baggrund om 1918 – arbejdsløshed, fattigdom & modstand. Med politirapporter + Andreas Fritzners øjenvidneskildring.
Da spekulanterne fik klø: 100-året for Stormen på Børsen. Af Lasse Bertelsen (Socialisten, 8. april 2018). “En af de meste berømte begivenheder i den danske arbejderbevægelses historie var da en stor gruppe arbejdere stormede børsen og gav spekulanterne tørt på.”
For 100 år siden: Arbejdsløse stormede Børsen. Af Albert Scherfig og Nicklas Damkjær (Information.dk, 10. februar 2018). “Bevæbnet med revolvere, revolutionære kamptaler og en tro på den kommende revolution, angreb hundredvis af arbejdsløse 11. februar 1918 Børsen i København.” Kun online for abonnementer.
Demonstrationen gør holdt på Kultorvet før “stormen på Børsen”. Foto: Københavns Kriminal- og Politiret, Justitskontoret. Pådømte Sager juli-oktober 1918, pakke 1280. Rigsarkivet – Danish National Archives. Public Domain. Kilde: flickr.com.
“Revolutionsåret 1918 med stormen på Børsen og slaget på Grønttorvet”. I: Carl Heinrich Petersen: Fra klassekampens slagmark i Norden (Modtryk, 1975, s.60-74) (Til arbejderbevægelsens historie, 1)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Om Andreas Fritzner, tidslinjen 31. januar 1887.
Tidslinjen: 22. september 1910, om syndikalisterne, Fagoppositionens Sammenslutning (FS).
Den revolutionære regering i Rusland indgår separatfred med Tyskland i Brest-Litovsk.
Treaty of Brest-Litovsk (En.wikipedia.org)
Fra Novemberrevolutionen til Brest-Litovsk-freden. Af Leon Trotskij (1918), især kap. 31-33. (Marxistisk Internet Arkiv; Danske Afdeling)
Statement by Trotsky at te Brest-Litovsk Peace Conferenceon Russia’s withdrawal from te war (Marxist Internet Archive)
See te full document: Treaty of Brest-Litovsk
Treaty of Brest-Litovsk, January 1918. Caption: Officers from te staff of Field Marshall von Hindenburg meet te delegation of Soviet Russia, January 7, 1918. Photo: Unknown. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
James Tobin at te Council of Economic Advisers. Approximately age 44. Tobin was Sterling Professor of Economics at Yale University, member of te Council of Economic Advisers, and Nobel Laureate in Economics, 1962. Photo: Unknown. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
James Tobin fødes, professor i økonomi, Nobelrismodtager 1981 og ophavsmanden til den såkaldte Tobin-skat, afgift på internationale kapitaltransaktioner for at mindste global spekulation, der er grundlæggende for bevægelsen Attac.
Som symbol herfor er %-tegnet Attacs mærke.
James Tobin (Wikipedia.org). Længere engelsk.
James Tobin Autobiography: Te Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1981 (Nobelprize.org).
ATTAC-Danmark (site, online på Internet Archive).
Er en finansiel transaktionsskat mulig? Af Jan Helbak (Kritisk Debat, 15. april 2012). P.t. ikke online.
Tobin-skatten – et godt gammelt Columbus-æg. Af Jesper Jespersen (Kritisk Debat, 15. april 2010; online på Docplayer).
Lobbying to kill off Robin Hood (Corporate Europe Observatory, March 29, 2012, 14 p.)
A Tobin Tax won’t solve te problem. By Alex Callinicos (Socialist Worker, Issue 2182, 19 December 2009)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen: 6-7. oktober 2001 om ATTAC-Danmarks stiftelse.
Danmarks socialistiske Arbejderparti (Socialistisk Arbejderparti) afholder stiftende generalforsamling. Formand blev Thøger Thøgersen, og Marie Nielsen blev medlem af arbejdsudvalget. (Senere kom også Martin Andersen Nexø med i ledelsen).
Partiet udgav 1 maj 1918 ugebladet Klassekampen.
Partiet blev formelt opløst 21. november 1919, da fjertallet gik ind i Venstresocialistisk Parti (VSP; DKP) og mindretallet i det syndikalistiske FS.
Danmarks socialistiske Arbejderparti 1918-19 (pdf). Af Jens Christensen (Årbog for arbejderbevægelsens historie, nr. 5, 1975, s.59-112).
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Arbejderhistorisk Bladliste, 1911-1920 om Klassekampen.
Tidslinjen 24. april 1885 om Thøger Thøgersen.
Tidslinjen 23. april 1851 om Gerson Trier.
Tidslinjen: 23. december 1875 om Marie Nielsen.
Tidslinjen: 1. juni 1954 om Martin Andersen Nexø.
1918-udgaven af SUFs banner. Kilde: https://www.arbejdermuseet.dk/viden-samlinger/temaer/1-maj/1-majs-historie-1889-1999/
Efter politiets beslaglæggelse ved 1. maj optog i 1915, hvor banneret blev båret 500 meter fra Dronning Louises Bro til Blegdamsvej – før beslaglæggelsen, og efter den efterfølgende frikendelse ved Højesteret. Fra 1916, under verdenkrigen og socialdemokratisk opbakning bag den radikale regering Zahle (og fra 30. september partiets regeringsdeltagelse!) – gik den københavnske fagbevægelse ikke i procession, men overlod det til ungdomsbevægelsen. Og i 1918 kunne den oppositionelle socialdemokratiske ungdomsbevægelse Socialistisk UngdomsForbund (SUF) lufte den nye udgave af den nu klassiske bannertekst imod militær, kongehus og kirke: “Knæk Sablen! Bryd Kronen! Styrt Kirken”.
Knæk sablen! Bryd kronen! Styrt kirken! Af Kalle Kühlmann (Revolution, nr.30, maj 2018, s.18-19). ”
1. majs historie 1889-1999. Af Henning Grelle (Arbejdermuseet/Arbejderhistoriske temaer, 19. april 2004; afsnit: Knæk Sablen – Bryd Kronen – Styrt Kirken)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Tidslinjen 29. september  1916 om Socialdemokratiets regeringsdeltagelse og “natkongressen”.
Tidslinjen 24. september 1900 om Socialistisk UngdomsForbund (SUF)
“Den første russiske marxist” G.V. Plekhanov dør (født 11. december 1856, se denne).
Den danske forfatter, aktiv i modstandsbevægelsen og frivillig i den spanske borgerkrig, Leo Kari, fødes. (dør 24. oktober 1974, se denne dato).
Arkitekten Ivar Bendtsen og billedhuggeren Kai Nielsen  afleverer det færdige projekt ‘Blågårds Plads’ til København Kommune. ‘Figuren Blaagaardsplads’ kaldte Kai Nielsen selv pladsen/projektet.
Blågårds Plads, København, anlagt 1902, senere udsmykket af Kai Nielsen, set fra Blågårdsgade. Foto: taget 26 September 2019, af Rockborg. (CC BY-SA 4.0). Kilde: Wikimedia Commons.
Blågårds Plads, uden figurerne, bliver færdiggjort i sin nye (nuværende) form og taget i brug allerede 19. september 1914. Men fra 1914-18 var der flere ændringer bl.a. af beplantningen rund om pladsen; og den oprindelige ide om hjørnelamper blev i 1916 erstattet af de nuværende massive kravlende-børn-skulpturer.
Blågårds Plads blev fredet 1998. Foto fra 1950’erne. Foto: Mogens Falk-Sørensen, Stadsarkivets fotografiske Atelier, Stadsingeniørens fotosamling. (CC-BY). Kilde: Københavns Museums Billedsamling.
Blågårds PLads, ca. 1921, Foto: Peter Elfelt. Public domain Kilde: Københavns Museums Billedsamling.
22 granitskulptur. Af  Kai Nielsen. Af Bent Frederiksen (Om Nørrebro, 2019). Om pladsens historie og de enkelte skulpturer.
Foto-præsentation af detaljer ved skulpturer på Blågårds Plads (13 fotos) (Kilde: Copenhagenbydesign.com).
Interview med Kai Nielsen (Dagbladet København, 28. april 1914, side 3):
“al den grå granit får en levende grøn Ramme”
“… granit kan hugges lige saa fint som Marmor. Og saa har den det Fortrin, at den er uforgænglig. Jeg haaber, at Nørrebros Børn flittigt vil springe Buk over mine Figurer; de kan holde til det …”
“og saa mener … Bendtsen og jeg, at det har sin Betydning af disse vordende Arbejdere er voxet op i sadant et smukt Friluftshjem …”
I juli 1916 ankommer de 16 figurgrupper og bliver opstillet efter Kai Nielsen og Ivar Bendtsens ønsker:
Folkets Avis – København (25. juli 1916, side 1): ‘Forskønnelsen af Blaagaards Plads’
Redaktør Chr. Christensen **  i den syndikalistiske ugeavis Solidaritet  var ikke enig med Kai Nielsen i ovenstående, og skrev (12. august 1916, side 3-4):
“… disse mærkelige sammenkrøbne og duknakkede Skikkelser skal være Arbejdere og Arbejderkvinder … der lærer Barnet sin Beskæftigelse … vi kan ikke anerkende dem som et sandt Udtryk for Arbejderne. Det kan være, at Menneskene, da de levede som Huleboere, indtog saadanne Formationer i den fysiske Støbning … karakteristiske for Overgangsformen mellem Abe og Menneske …
… kunsten maa jo komme til at staa for (Arbejderbørnene) som indbegrebet af Løgn og Hæslighed … Arbejderne er gjort til en Flok aandsforladte, langbenede, sammenkrøbne Abedyr …
..Det er den groveste fornærmelse af udgive disse Dyrevæsener for Arbejdere … disse Skikkelser sidder alle som i Fostertilstand, og Fostre er det, men der desværre Misfostre..
… gi os vort lille kønne Blomsterbed tilbage … ikke alle ser saa haanligt på Arbejderne som de, der har beæret dem med denne forstenede Samling Abnormiteter.”
** Om Chr. Christensen, se personlisten Chr. Christensen (1882-1960) (Socialistisk Bibliotek) + foto m.m. af Asger Jorns mindesten over Chr. Christensen og hustru,  “Syndikalist-stenen” i Sejs ved Silkeborg.
Facaderne på Blågårds Plads – som Blågårds Plads engang så ud. Af Bent Frederiksen (Om Nørrebro, 2019).
1960, Kai Nielsen på Blågårds Plads, Nørrebro. Af Albert Mertz (dansk kunstmaler og filminstruktør, 1920–1990) (Filmcentralen.dk/Danmark på film, 1:42 min., reallyd, musik: Niels Viggo Bentzon). “På Blågårds Plads i København udfolder der sig et malerisk folkeliv omkring billedhugger Kai Nielsens skulpturer, som peger på det livsnære og hverdagsrealistiske i hans kunst.”
Video 1969 fra Blågårds Plads. Original title: Nørrebro-profiler (DR, 1969, 37:24 min., language: Danish). “Meeting te people living around te square, Blågråds Plads in Copenhagen face to face. Playground, lavatory, and Kay Nielsen’s granite groups.Christian Kryger talking to alcoholics and children on te square and interview with a shop owner.Interview with Knud Magnhild about te redevelopment.” (Gluud.net)
Fotosamling: Blågårdsgade og Blågårds Plads 1745 til 1970 (Kilde: Wikipedia).
Blågårdskvarter.dk: Blågårds Kvarter. Samt Rabarbarlandet og Assistents Kirkegård (Gluud.net)
Om arkitekt Ivar Bendtsen:
Videoforedrag: Fra bedre byggeskik til ‘Kritisk Revy’ og socialt boligbyggeri. Af Ken Schoop
(SFAH, Arbejderhistoriefestivalen,  30. oktober 2020, 46 min.).
Om billedhuggeren Kai Nielsen: Gravsted.dk (ved ‘Det Røde Hav, Vestre Kirkegård) + Denstoredanske af Hanne Abildgaard.
Forside af bogens indb. omslag med klar reference til den soc.dem. antinazistiske tre-pile-bevægelse.
Blågårds Plads i 30’erne:
Charlie Emil Krautwald: Kampklar!: venstrefløjen og den militante antifascisme i Danmark 1930-39 (Syddansk Universitetsforlag, 2020, 253 sider). Se forlagsomtale med indholdsfortegnelse og prolog, side 11-15; bl.a. om “Slaget på Blågårds Plads”, 29. september 1935 (pdf).
Se anmeldelser m.m. om bogen på linksamlingen
Fascisme & antifascisme / litteratur på dansk.
Forfatningen for den russiske socialistiske føderative Sovjetrepublik. Den 10 juli 1918 (Perbenny.dk). På samme side flere links om andre forfatninger, bl.a. Stalins fra 1936.
Nelson Mandela, sydafrikansk frihedskæmper, leder af anti-apartheid organisationen ANC, mangeårig politisk fange og sydafikansk præsident, fødes i Mvezo, Kap-provinsen). (Dør  5. december, 2013 i Johannesburg, Sydafrika).
Tidslinjen: 12. juni 1964.
Den amerikanske komponist Leonard Bernstein fødes. (Dør 14. oktober 1990, se denne)
Første nummer udkommer af Arbejdernes Børneblad. Udg. af Socialdemokratisk Ungdomsforbund i samarbejde med De Unges Idræt og de konfessionsløse Søndagsskoler. Red. af Mikkel Christensen. Sidste nr.: 17, 27. juni 1920, red. af Oskar Hansen.
Øverste halvdel af første nummer. Kilde: foto i Social-Demokraten, 14.1.1919, side 3, spalte 5-6.
Arbejderhistorisk Bladliste 1835-1940, af Willy Markvad Hansen: 1918, scroll ned. (indskannede tekster).
Socialisme i børnehøjde. Af Lole Møller (Rød+Grøn, nr. 107, december 2018, side 18). “Arbejdernes Børneblad skulle forhindre, at børnene blev fanget ind af ‘religiøse sekter, militarister og afholdsfolk’!”
Et lille blad til bygningens historie (pdf). Af Dorte Ellesøe Hansen (Nyt om Arbejdermuseet & Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv, 2018, nr. 3, side 6-7). “Arbejdernes Børneblad trådte bogstavelig talt sine barnesko i Rømersgade. Huset var omdrejningspunkt for bevægelsen og den verden børnene læste om …” Scroll ned.
“En rigtig Bolschevik”: Arbejdernes Børneblad 1918-20 (pdf). Af Dorte Ellesøe Hansen (Arbejderhistorie, nr. 2, 2017, side 150-176). “Fast forankret i solidaritet og klassefællesskab tog det kampen op mod de kristne og militaristiske børneblade på markedet.”
Digte til børn: sange, rim og rytmer: fra Arbejdernes Børneblad 1918-19. Af Mikkel Christensen (Eget Forlag, 1970, 12 sider).
Indlæg om bladet fra D.U.I. Kilde: Social-Demokraten, 14.1.1919, s. 3, sp. 5-6.
Den franske marxistiske filosof Louis Althusser fødes i Birmandreis i Algeriet (dør 22. oktober 1990 i La Verrière). Medlem af kommunistpartet, og kendt som grundlæggeren af den strukturalistiske marxisme og teorien om det epistemologiske brud.
Louis Althusser (Denstoredanske.dk). Kort dansk intro.
Louis Althusser (Wikipedia.no). Norsk intro.
Louis Althusser (Wikipedia.org). Længere engelsk med link til bl.a. den franske artikel i sprog-menuen til venstre.
Louis Althusser Archive (Marxists Internet Archive). Med biografi og en række tekster online/ With biography and texts online. Incl. Louis Althusser Glossary of Terms, by Ben Brewster (1969).
“But didn’t he kill his wife?” (Verso, Blog, 29 May 2019). “If there is one thing that everyone knows about Louis Althusser, it is that he killed his wife – te sociologist and résistante Hélène Rytmann-Légotien. In this article, William S. Lewis asks how should this fact effect te reception of Althusser’s work, and how should those who find Althusser’s reconceptualisation of Marx and Marxism useful respond?”
Reassessing te legacy of Louis Althusser on his 100-year anniversary: An interview with Warren Montag (Left Voice, October 16, 2018). “Louis Althusser was one of te most disputed scholars in te Marxist tradition. Condemned as a revisionist by some, celebrated as a brilliant, innovative Marxist philosopher by others, his theoretical contributions still spur interest and controversy today, almost thirty years after his death.”
Te Concept in Crisis: Reading Capital Today. By Fabian Van Onzen (Marx & Philosophical Review of Books, 26 September 2018). Review of Nick Nesbitt (ed.)’s book (Duke University Press, 2017, 328 p.). “… a collection of essays that frames Althusser’s Reading Capital in te contemporary political conjuncture.”
Althusser’s theory of ideology. By Andrew Ryder (International Socialist Review, Issue 99, Winter 2015-16). Review of Louis Althusser, On te Reproduction of Capitalism: Ideology and Ideological State Apparatuses (Verso Books, 2014, 286 p.). “Te work of Louis Althusser has proven controversial in te International Socialist tradition, as well as throughout Marxist thought worldwide. In recent years, a revival of interest in his work has taken place.” See also Jordan Humphries: Althusser, ideology, and Stalinism: A response to Andrew Ryder (ibid., Issue 102, Fall 2016). “… his theoretical project remained deeply enmeshed in a framework that was hostile to te core tenets of te revolutionary socialist tradition.”
Louis Althusser & Academic Marxism. By Nathaniel Mills (Against te Current, Issue 173, November-December 2014). Review of Louis Althusser, On te Reproduction of Capitalism: Ideology and Ideological State Apparatuses. Edited by Jacques Bidet (Verso, 2014, 288 p.) + Warren Montag, Althusser and His Contemporaries: Philosophy’s Perpetual War (Duke University Press, 2013, 256 p.). “Althusser’s writings continue to provide fresh resources and new directions for Marxism’s theoretical travels.”
Te Althusserian cul-de-sac. By Kevin B. Anderson (Logos: A Journal of Modern  Society & Culture, Vol.13, No.1-2, Spring 2014). “Te French philosopher Louis Althusser’s structuralist Marxism remains a point of reference for many contemporary schools of radical thought …”
Review of Althusser’s ‘On te Reproduction of Capitalism’. By Derek Wall (Links: International Journal of Socialist Renewal, March 2, 2014). “[Te book] is a lucid, instructive and beautifully written work, a Marxist classic restored to us which will have material effects.”
Louis Althusser and socialist strategy. By Richard Seymour (Lenin’s Tomb, November 13, 2011). “There is … a trajectory that can broadly be sketched with Althusser, Poulantzas and Laclau/Mouffe as its three compass point: from Maoism to Eurocommunism to ‘radical democracy’ and te abandonment of class politics as a ‘fundamentalist’, ‘essentialist’ error.”
Te emperor has no clothes. By Chris Harman (International Socialism, Issue 125, Winter 2010). Review of Gregory Elliott, Althusser: Te Detour of Theory (Haymarket Books, 2009). “[Te book] constitutes a painstaking attempt to trace te development of Althusser’s system by someone who believes it to be of some value, but who in fact shows how flawed it was.”
No more heroes. By Robert Jackson (International Socialism, Issue 114, Spring 2007). Review of Louis Althusser, Politics and History (Verso, 2007). “Althusser’s Marxism is a beguilingly complex mechanism, but one that removes te subjective vitality from Marx’s dialectic.”
Mandel on Althusser, party and class (Against te Current, Vol.1, No.4, Spring 1982, p.23-27; online at Marxists Internet Archive). A translation of te first two chapters of Ernest Mandel’s book A Response to Louis Althusser and Jean Ellenstein (Edition La Brèche, Paris). “This time, however, his argument has at last become a political one. Revolutionary Marxists must, therefore, very attentively examine Louis Althusser’s pamphlet and his articles.”
Louis Pierre Althusser (Marxists Internet Archive, Svenska arkivet). Bøger og artikler online på svensk.
Texter av den franske marxisten Louis Althusser (Marxistarkiv.se)
Louis Althusser död – ”Ett tankens universum upplöst” (1990). Av Daniel Bensaïd (Marxists Internet Archive, Svenska arkivet, Augusti 2009). “Althusser, som stod för en anti-humanism på det teoretiska planet, får nöja sig med högaktningsfulla ord från humanisterna, där man framhåller hans generositet, rigorösa inställning och skicklighet som pedagog, eller där man i generat talar om det personliga drama han hamnade i, men där man under tystnad glider förbi hans verk …” Med Lästips: Mer om Althusser.
Familjen Althussers tragedi (pdf). Av K.S. Karol (Ur New Left Review, Issue 124, November-December 1980; online på Marxistarkiv.se, 3 s.). “På morgonen söndagen den 16 november hittades Hélène Althusser, hustru till filosoffen Louis Althusser, död i deras lägenhet i Ecole Normale på rue d’Ulm. Filosoffen befann sig i ett tillstånd av fullständig förvirring …”
Mandel om Althusser, parti och klass (pdf) (Marxistarkiv.se, 10 s.). “Följande, som utgörde två första kapitlen i Ernest Mandels bok Reponse a Louis Althusser et Jean Ellenstein (Edition La Brèche, Paris, 1979), är en kritisk kommentar till ett antal artiklar där den marxistiske filsofen Althusser tog till orda mot det franska kommunist partiets politik och i synnerhet bristen på medlemsdemokrati.”
Louis Althussers marxism (pdf). Av Norman Geras (Röda bokförlaget, 1972, 42 sider; online på Marxistarkiv.se). “De två artiklarna i den här broschyren, som är hämtade ur New Left Review (nr.65, 1971 och nr.71, 1972), är exempel på den kritiska värdering av och uppgörelse med Althusser som påbörjats inom den engelska vänstern.”
Louis Althusser: Opgør med stalinismen: teser om den demokratiske vej til socialismen efter det franske kommunistpartis 22. kongres. Forord af Johannes Andersen (Rhodos, 1978, 66 sider)
Louis Althusser: Marxisme og klassekamp: kritik og selvkritik. Indledning af Johannes Andersen (Aurora, 1976, 142 sider)
Louis Althusser: Filosofi, ideologi og videnskab : en introduktion. Indledning af Esbern Krause-Jensen (Rhodos, 1975, 197 sider)
Louis Althusser: Om ideologiske statsapparater. Om marxisme og retten (Forlaget København/Århus, 1972, 107 sider)
Louis Althusser: For Marx. Forord af Svend Johansen (Rhodos, 1969, 244 sider)
Opstanden blandt matroserne i Kiel starter den tyske revolution.
Matrosenaufstand (afsnit i tysk Wikipedia-artikel, se nedenfor 8. november)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Emnelisten: Den tyske revolution 1918-1923
Arbejder- og soldaterrådet tager magten på Als. Matrosen Bruno Topff er præsident til 9. november.
Bruno Topff (1886-1920), November 1918. Photo: Ukendt. Public Domain. Source: Wikimedia Commons.
Revolutionen på Als. Af Freddy Wedel (Kommunist, nr.5, maj 2019). “Da Als blev en selvstændig, socialistisk republik, og en skræddersvend blev præsident.”
Den Tyske Revolution i Sønderjylland. Af Kalle Kühlman (Revolution, 22. november 2018). “Arbejder- og soldaterråd i Sønderjylland. Den danske hær i total opløsning og gadekampe i København. For 100 år siden, i november 1918, nåede den tyske revolution Danmark.”
Revolutionen i Sønderborg 6. november 1918 (SFAH, oktober 2018). “I anledning af 100 året for revolutionen i Sønderborg den 6. november 1918 afholdes der et stort arrangement med gadeteater mv. Her følger en tekst af Frode Sørensen, som beskriver forløbet.”
Den socialistiske repuplik på Als. Af Bjarne Nielsen (Arbejderen.dk, 6. november 2008). “I disse dage er det 90 år siden revolutionen i Sønderjylland fandt sted. Den varede ikke længe og blev kvalt i blod.”
Bruno Topff – præsidenten på Als. Af Bjarne Nielsen (Arbejderen.dk, 6. november 2008). “Efter revolutionen på Als blev der stille om skræddersvenden Bruno Topff.”
Revolutionen stod for døren: Sønderjylland 1918. Af Dorte Lange (Socialistisk Arbejderavis, nr.150, 16. januar 1997, s.6). “I Sønderjylland dannede arbejdere og soldater råd og overtog magten i flere byer.”
Als republikken med præsident Bruno Topff. Historieopgave af Stig Fl. Pedersen (SFP-Service; online på Internet Archive WayBackMachine). Med litteraturhenvisninger.
Rådsbevægelsen i Nordslesvig 1918-20 (pdf). Af Dorrit Andersen (Sønderjyske Årbøger, nr.1, 1972, s.147-185; online på Tidsskrift.dk). “Revolutionen i Nordslesvig fulgte det forløb, der var typisk for Tyskland som helhed.”
Problemer omkring »Præsident« Topff (pdf). Af Kaj Rolfsen Nissen (Sønderjyske Årbøger, årg.1, nr.1, 1965, s.83-103; online på Tidsskrift.dk). “Der har været gjort en del ud af stoffet i pressen, der dog ikke altid har holdt sig ganske objektivt til sagen.”
Opråb fra Sønderborgs Soldaterråd 1920
Da 1917 nåede Danmarks grænse. Af Rasmus Emil Hjorth (Temanummer om den russiske revolution; tillæg til Solidaritet, nr. 13, februar 2018, s.18-19). “Også i Danmark var der en markant rådsbevægelse, der blev udfoldet som en del af den tyske revolution i 1918.”
Arbejder- og soldaterråd: Revolutionen i Tønder 1918-19. Af Egon Laugesen (Socialistisk Information, 12. august 2011). “Også i Nordslesvig (Sønderjylland) var jorden gødet for revolutionen, og som en slags nabo til Kiel tog det ikke lang tid inden udviklingen også bredte sig hertil.”
Arbejderbevægelsen i Sønderjylland. Af Bjarne Nielsen (Arbejderen.dk, 11. december 2008). Anmeldelse af Frode Sørensens bog: Revolutionen og Magten: Sønderborg-arbejdernes historie 1872-1922 (Museum Sønderjylland – Sønderborg Slot og Historisk Samfund for Als og Sundeved, 2008, 204 s.)
Topff bukkede under for sygdommen tuberkulose 9. november 1920 Sønderborg kommunen betalte i 1993 mindestenen på Neuer Friedhof der Zwölf-Apostel-Gemeinde i Berlin. Foto: Per S. Grove-Stephensen (2018)
Bruno Gustav Eugen Tropff og revolutionen i Sønderborg. Af Robert Huhle (Bruno Topff Selskabet, 1984, 64 s.)
»Præsident« Topff og republikken Als – endnu engang (pdf). Af Dorrit Andersen (Sønderjyske Årbøger, nr.1, 1985, s.97-136; online på Tidsskrift.dk). “… på flere punkter vurderes begivenhederne anderledes end i Robert Huhles bog.” Også (kritisk) anmeldt af H.E. Sørensen (Land og Folk, 19. december 1984).
Rådsbevægelsen i Nordslesvig 1918-1920. Af Dorrit Andersen (Sønderjydske Årbøger, nr.1, 1972, s. 147-185). Anmeldelse af Claus Bryld (Årbog for arbejderbevægelsens historie, nr. 3, 1973, s.165-168, pdf-fil). Scroll ned.
Illustration: Overskrift + 1. linje af bekendtgørelse af 7. november 1918 fra Soldaterrådet i Sønderborg
Større udgave af ovenstående illustration (p.t. ikke online)
Beslutninger fra soldaterrådet i Sønderborg fra 7. november 1918 (Grænseforeningen; online på Internet Archive)
Bayerske republik etableres under ledelse af Kurt Eisner.
Den bayerske sovjetrepublikken (Wikipedia.no)
Bavarian Soviet Republic (Wikipedia.org)
Between utopia and terror. By Vidar Lindström (Commune, 2019). “Lasting only a few weeks, te Bavarian Council Republic was one one of te highest peaks of te revolutionary wave that ended World War I.”
Det tyske kejserdømme falder, republikken erklæres og Novemberrevolutionen bryder ud.
Novemberrevolutionen i Tyskland 1918. Temanummer af Politisk Revy (nr. 336, 28. juli 1978, 40 sider)
Se også på Socialistisk Bibliotek:
Linkboxen: Den tyske revolution 1918-23
Bevæbnede arbejdere og soldater under lindetræerne i Berlin, november 1918. (Arbejderbevægelsens Arkiv)
11.11. kl. 11: Første Verdenskrig afsluttes med underskrivelse af våbenstilstand i en jernbanevogn i Compiègne-skoven.
Se på Socialistisk Bibliotek:
Illustration: Plakat med indkaldelse til protestmødet den 13.11.1918. Klik for at se stor størrelse. Mere om plakaten på Leksikon.org.
“Slaget på Grøntorvet” i København.
Søndag den 10.11. var nogle ledere af arbejderbevægelsens venstreoppostion blevet anholdt ved protestmøder på Grønttorvet (nuværende Israels Plads) i København.
Derfor første linje i plakaten: “Zahle [justitsministeren] har svaret at han hverken kan eller vil løslade vore kammerater …
Poul Gissemann taler fra missionshusets trappe under det store Grønttorvsmøde den 10. november 1918. Kilde: Arbejdermuseet & ABA. – med artikel!
Slaget på Grønttorvet: 13. november 1918 (Arbejdermuseet). Protestbevægelse mod fængslingerne – Det første Grønttorvsmøde – Slaget på Grønttorvet.
Audio: Slaget på Grønttorvet 1918: Syndikalisterne og kampen om gaden. Af Charlie Emil Krautwald (Soundcloud, 19. oktober 2018. 52 min.). Foredrag holdt på Arbejderhistoriefestival, Arbejdermuseet 6. oktober 2018. “I … 1918 gik den revolutionære opposition inden for arbejderbevægelsen på gaden og krævede radikale forandringer for den kriseramte arbejderbefolkning.” Del af ph.d-projekt ‘Kampen om gaden. Radikal gadepolitik og folkelig opløbskultur i mellemkrigstiden Danmark’.
Slaget på Grønttorvet, 13. november 1918. Af Bertel Nygaard (Danmarkshistorien.dk, 17. marts 2016). “Grønttorvet i København – nu Israels Plads – var den 13. november 1918 scene for konfrontationer mellem politiet og revolutionære socialister. Begivenhederne blev kendt som ’Slaget på Grønttorvet’ og var kulminationen på flere måneders uroligheder.”
Denne begivenhed er det tætteste Danmark har været på en rød revolution. Af Amalie Linde (Danmarks Radio, 30. april 2016). “En voldelig kamp mellem revolutionære arbejdere og politiet stod på i tre dage midt i København i 1918. Muligheden for en socialistisk revolution var helt reel – men den forsvandt hurtigt igen.”
Slaget på Grønttorvet 1918 (Danmarkmarkshistorien.dk). Se her om Social-Demokratens og Berlingske Tidendes dækning af urolighederne.
Politiforhør af Marie Nielsen, november-december 1918 (Danmarkshistorien.dk). Politiets opfattelse af uroligheder og demonstrationen på Grønttorvet, november 1918.
Arbejderbevægelsens historie del 7: Revolutionære bølger. Af Lasse Bertelsen (Revolution, 13. april 2003). “Den 7. november 1918 samledes over 50.000 arbejdere til demonstration på Grønttorvet for at få løsladt deres fængslede kammerater. Marie Nielsen holdt hovedtalen …”
Oppositionen i arbejderbevægelsen (Arbejdermuseet; Plads til os alle). “I starten af 1900-tallet er Socialdemokratisk Ungdomsforbund og Fagoppositionens Sammenslutning i opposition til den herskende linje. De går ind for revolutionen, men det gør arbejderbevægelsens ledere ikke.”
Revolutionen stod for døren. Af Dorte Lange (Socialistisk Arbejderavis, nr. 150, 16. januar 1997). “Rådsbevægelsen i slutningen af 1. verdenskrig skabte skræk for en revolution blandt de europæiske borgerskaber. I Sønderjylland dannede arbejdere og soldater råd og overtog magten i flere byer.”
Klik for at se stor størrelse
“Tre Grønttorvs-møder og tre ‘slag'”. I: Fra klassekampens slagmark i Norden. Af Carl Heinrich Petersen. 2. udg. (Modtryk , 1975, s.54-59) (Til arbejderbevægelsens historie, bd. 1)
I vrede over at opfordringen til strejke ikke blev fulgt, entrede demonstranter forbikørende sporvogne. Fra taget svingede Johs. Sperling en rød fane, og udråbte socialistisk republik ifølge overleveringen, selv mente han senere i den socialdemokratiske karriere, at han var på taget for at prøve at dæmpe gemytterne.
(kilde: Sperlings Saga: fra revolutionær og syndikalist til direktør for Dansk Folke Ferie. Af Johannes Bredal, Ådalen, 2008).
Sperling står med den røde fane på en sporvogn under stormøde på Grønttorvet 13.11.1918. Foto: ikke angivet/Det Kgl. Bibliotek. (CC BY-NC-ND 3.0). Kilde: Det Kgl. Bibliotek.
Politiets journal for “Arrestanterne .. på Grønttorvet og i Frederiksborggade” indeholder bl.a. disse kendte hædersmænd:
nr. I, Johannes Sperling (taleren på sporvognen 13.11.1918, se billedet ovenfor)
nr. XX, Thøger Thøgersen, formand for Socialistisk Arbejderparti (se 15. februar 1885)
nr. XXVIII, Andreas Fritzner (se 31. januar 1887), som sammen med bl.a.
nr. XII, Poul Gissemann, var ledere af Stormen på Børsen (se ovenfor 11. februar 1918)
Chr. Christensen 1882-1960 (personliste)
Marie Nielsen: 23. december 1895
Grundlæggelseskongressen for Tysklands Kommunistiske Parti – KPD (Spartakusforbundet):
Rosa Luxemburg: Our Program and te Political Situation (Marxists Internet Archive)
Tilbage til den samlede oversigt over år på Tidslinjen
"Knæk Sablen! Bryd Kronen! Styrt Kirken"
Socialistisk Bibliotek igen åben
For lidt over et år siden besluttede vi at lukke sitet ned, for at gennemgå vores billeder, da vi havde fået gebyrer for at benytte copyrightede billeder.
Nu er vi klar til at åbne igen.
Der er stadig emnelister, der ikke er gennemgået og derfor er de stadig lukket ned. Klik på interne links til disse sider vil derfor udløse en fejl 404 skærm.
Se mere om vores billedpolitik
Vigtige Årstal på Tidslinjen
Før vor tid / B.C.E.
Link til alle år på Tidslinjen
Socialistisk Bibliotek - 23. marts 2021 0
Guide til samtlige årstal i Tidslinjen med direkte link
Socialistisk Bibliotek - 23. september 2022 0
Navneregister for alle personer, organisationer og begivenheder - på hele Tidslinjen, personlister og de øvrige linksamlinger.
Nyt 12. december 2019
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Mest sete År den seneste uge
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 1700-1799 3. december 2020
Tidslinje: 1700-1799 22. februar 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1700-1799 30. november 2020
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
Tidslinje: 2000- 23. september 2022
Tidslinje: 2000- 30. juni 2022
Tidslinje: 1600-1699 29. august 2022
Socialistisk Bibliotek er et politisk venstrefløjsbibliotek, der laver Emnelister, Personlister og en Tidslinje, ligesom vi også indskanner ældre politiske artikler.
Te Socialist Library in Copenhagen is left wing library making Link Collections, a Timeline, and we are scanning older political articles (so far only in Danish).
See more in Om /About.
Tidslinje: 2000- 15. september 2022
Salg: Brugte bøger for socialister
Nyt 15. september 2022
Tidslinje: 2000- 22. august 2022
AlleAnarkisme / AnarchismAntikapitalistiske bevægelse / Anti-capitalist movementArbejderbevægelse / Labour movementBorgerrettighedsbevægelseDatoer / DatesEU / European UnionFascismeHistorie / HistoryKlima & Miljø / Climate & EnvironmentKolonialismeKønspolitik / GenderKrig / WarMarxisme / MarxismNaturvidenskab / ScienceØkonomi / EconomyOprør / RebellionRacismeSolidaritetStrejkerTerrorVenstrefløj
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
AlleAfrika / AfricaAsien / AsiaDanmark / DenmarkEuropaFinlandFrankrig / FranceIrlandItalienKina / ChinaLatinamerika / Latin AmericaMellemøsten / Middle EastØstrigPalæstina / IsraelPolenRusland / RussiaSpanien / SpainStorbritannien / Great BritainTyskland / GermanyUSA / United States of AmericaVenezuela
Te Danish Labour Movement and Marxism 1885-1920
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
PFLP – “Mod imperialisme, zionisme og arabiske reaktionære”
Fireburn – Har vi glemt Danmarks største arbejderopstand?
AlleFilmFoto / PhotoKirkegårdeKultur / CultureMusik / MusicReligion
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
H.C. Andersen – i en progressiv vinkel
Martin Andersen Nexø (1869-1954)
AlleTidslinje: 2000-Tidslinje: 1900-1999Tidslinje: 1800-1899Tidslinje: 1700-1799Tidslinje: 1600-1699Tidslinje: 1500-1599Tidslinje: 0-1499Tidslinje: Før vor tid / B.C.E.
© Te Theme is developed by Socialistisk Bibliotek via Newspaper WordPress Theme by TagDiv. © 2022
Carl Heinrich Petersen: en bibliografi
Tekster 6. september 2022
Danmarks Kommunistiske Parti, DKP
Venstrefløj 12. februar 2022