bg bg ru bg bg hbs_cyr bg uk hbs_cyr mk bg bg bg uk bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru uk ru de ceb tr en en en en en en en bg bg en en bg bg en en en en en en bg bg bg ru bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg en hbs_lat bg ru hbs_lat bg bg hbs_lat bg bg bg bg
ОБЩИНА ПОРДИМОбщините в България | Общините в България
Изберете категория Aврен Aйтос Aксаково Aлфатар Aнтон Aнтоново Aприлци Aрдино Aсеновград Абланица Аканджиево Ангел Войвода Арда Ахтопол Балей Балчик Баните Банкя Банско Батак Батановци Бежаново Безводно Белене Беленци Бели вир Бели Осъм Белица Бело поле Белово Белоградчик Белополци Белополяне Белослав Бенковски Берковица Беслен Биркова Бистрица Благоевград Благоево Блатска Бобов дол Бобошево Богданлия Богданов дол Божурица Божурище Бойно Бойчиновци Болярово Борино Борован Борово Боснек Ботевград Боян Ботево Братя Даскалови Брацигово Брегово Брезник Брезово Брестница Брусарци Брястово Буново Бургас Бучино Български Извор Българчево Бърдарски геран Бяла (Варна) Бяла (Русе) Бяла река Бяла Слатина Бяла Черква Варна Велики Преслав Велико Търново Велинград Велишане Венец Ветово Ветрино Видео Видин Виево Винево Вискяр Витановци Владая Влахово Войново Воловарци Враца Вълчедръм Вълчи дол Върбица Върхари Вършец Габра Габровица Габровница Габрово Гайтаниново Генерал Тошево Георги Дамяново Гецово Главиница Глухар Годеч Голема Раковица Големо Бучино Голеш Голям Чардак Голямо Белово Горна Малина Горна Оряховица Горно Хърково Горско Калугерово Горско Косово Господиново Гоце Делчев Грамада Граф Игнатиево Грашево Григорево Гугутка Гулянци Гурково Гълъбово Гъмзово Гърмен Давидово Даскалово Две Могили Дебочица Девин Девня Дерманци Джебел Дивотино Димитровград Димово Добревци Добрич Добричка Добруджанка Доганово Долна баня Долни Дъбник Долни чифлик Долно Луково Долно Озирово Доспат Драбишна Драганово Драгиново Драгичево Драгоман Драгомир Дренково Дряновец Дряново Дулово Дупница Дъбен Дъбрава Дъбравите Дългопол Дядовско Дянково Езерче Елена Еленово Елешница Елин Пелин Елхово Етрополе Железино Железник Женда Житница Забърдо Завет Зарник Зелендол Земен Зидарци Златарица Златица Златна Панега Златоград Змеево Ивайловград Иваново Изгрев Илинден Искър Исперих Ихтиман Йончово Каблешково Каварна Казанлък Кайнарджа Калековец Калояново Каменица Камено Каменци Каняк Каолиново Караманци Караполци Карлово Карлуково Карнобат Каспичан Кирково Китен Киченица Кладница Кметства – Община Стамболово Кметства – община Царево Кметства към община Венец Кметства към община Първомай Кметства към община Ружинци Кметства към Община Тутракан Кметства Община Антоново Кметства Община Ардино Кметства Община Иваново Кметства община Лозница Кметства Община Червен бряг Кметства Сливен Кметство Изток Кнежа Кобиляне Ковачевци Коевци Козлодуй Колец Комарево Комунига Кондово Копривлен Копривщица Косово Костанденец Костенец Костинброд Котел Кочериново Кралев дол Краново Красно градище Кресна Криводол Кричим Крумовград Крушари Крушовица Кръстава Кубрат Куделин Куклен Кула Кулина вода Кунино Кутела Кърджали Кьосево Кюстендил Лазарово Левски Ленково Лесичово Лесковец Лесново Летница Лешко Лиляче Липник Ловеч Логодаж Лозница Лом Луковит Лъки Любимец Люлин Лясковец Лясково Мадан Маджарово Македонци Макреш Малко Търново Малък чардак Марица Марулево Медени поляни Медковец Мездра Мененкьово Мещица Мизия Миладиново Минерални бани Минзухар Мирково Могилица Момина клисура Момчилград Момчиловци Монтана Мортагоново Мост Мощанец Мусачево Мъглиж Найден Герово Невестино Неделево Неделино Несебър Никола Козлево Николаево Никопол Нова Загора Нова Ловча Нови Пазар Нови хан Ново Лески Ново Село Новоселище Ночево Обел Обзор Оброчище Огняново Омуртаг Опака Опан Опълченско Ореховица Оряхово Осенец Островица Охрид Павел Баня Павликени Падала Падеш Пазарджик Пазарджик Пампорово Панагюрище Паничково Парил Пастра Патица Пашови Перник Перущица Петелово Петково Петревене Петрелик Петрич Пещера Пещерна Пирдоп Планинец Плевен Плевун Пловдив Побит камък Покровник Полковник Чолаково Полски Тръмбеш Помен Поморие Попово Попрусаново Пордим Посев Потоп Правец Правище Приморско Провадия Просена Пчеларово Първомай Първомайци Равда Равно поле Радинград Раднево Радомир Радуй Разград Разлог Ракитница Ракитово Раковски Расник Рибен Рила Рилският манастир Рилци Рогош Родопи Роман Рохлева Рударци Рудозем Руен Ружинци Румянцево Рупци Русе Садово Самоков Самуил Сандански Сапарева Баня Сатовча Света Петка Свети Влас Светослав Свиленград Свищов Свободиново Своге Севлиево Селище Селищен дол Сенокос Септември Сестримо Силистра Симеоновград Симитли Сираково Ситово Скутаре Славеево Сливен Сливница Сливо поле Смилян Смирненски Смолско Смолян Смочево Смядово Созопол Соколово Сопот София Спахиево Средец Средище Стамболийски Стамболово Стара Загора Стежерово Столник Стражец Стражица Стралджа Стрелково Стрелча Строево Струмяни Студена Суворово Сунгурларе Сусам Сухиндол Съединение Сърница Татарево Твърдица Теплен Тервел Тетевен Тетово Тешово Тодоричене Топ Банери Тополовград Топчии Торос Троян Трън Трявна Тунджа Тутракан Търговище Търняне Търън Угърчин Хаджидимово Хайредин Харманли Хасково Хисаря Хитрино Хотанца Храброво Цар Калоян Царев брод Царевец Царево Царимир Ценово Церово Църква Чавдар Челопеч Чепеларе Червен бряг Черна Черна гора Черноморец Черноочене Чипровци Чирпан ЧИТАЛИЩЕ СВЕТЛИНА – ЦАРЕВЕЦ Чифлик Чупрене Чурек Шабла Шипково Широка лъка Шумен Ъглен Ябланица Яворово Якимово Якоруда Ямбол Ярджиловци Ясеновец
Община Вълчи дол – живей активно
Вълчи дол е пример за община, която постига високи резултати при изпълнението на своите социални политики.
Александър Александров – моторът за развитие и съзидание на община Ружинци по пътя на промяната!
Шоуто „Звук и светлина“ е най-популярното и уникално звуково и светлинно шоу в България.
Велинград – много повече от СПА!
Велинград е един от най-големите балнеологични курорти в България и е известен като „СПА столицата на Балканите“.
Посещавали ли сте съкровищата на Петрич?
Есента дойде и застудя.Не и в Петрич!Тук климатът е мек, а времето - приятно за разходка.
22 март – официалният празник на Велико Търново
Велико Търново се намира в централната част на Северна България.
Община Смолян крие за всекиго по нещо!
Смолян е планински град, който притежава атмосфера, заслужаваща да бъде усетена.
Разположена  в Източните Родопи, община Минерални Бани разполага с много забележителности и природни красоти.
Велико Търново и аудио-визуалният спектакъл „Звук и светлина“
Велико Търново е един от красивите български градове. Той е столица на Втората Българска държава.
Какво не знаете за община Цар Калоян?
Община Цар Калоян се състои от 3 населени места: Езерче, Костанденец, Цар Калоян.
Пордим, ул. Иван Божинов №1
Административни услуги – виж тук!
Електронни административни услуги – виж тук!
Кратка географска и историческа характеристика на община Пордим.
Община Пордим с административен център гр. Пордим се намира в Централна Северна България, в Дунавската равнина. Съставна част от област с административен център гр. Плевен. Граничи с общини Плевен, Левски, Летница и Ловеч. Град Пордим е общински център на седем села – Вълчитрън, Каменец, Одърне, Згалево, Тотлебен, Борислав и Катерица.
Град Пордим е наследник на древни селища, съществували на тези земи още от античността. Първото писмено споменаване на селото е от 1430год. в турски документи с две имена “Рупча” и “Пордим”, В следващите сведения от ХІІ и ХVІІвек селото се споменава само като “Пордим”. Това име е старинно прилагателно, означаващо “пораждащ се, възобновяващ се”. През време на Освободителната руско-турска война 1877-78г., на територията на гр. Пордим са разположени главните квартири на руската и румънската армии, тук е проектиран и Санстефанския мирен договор. През 1909г. комитетът “Цар Освободител Александър ІІ” превръща тези сгради в къщи-музей с красиви благоустроени паркове около тях. Неразделна част от историческото наследство на гр. Пордим са камбанарията и църквата “Свети Димитър”. Камбаните са подарени от руския император Александър ІІ в знак на благодарност към жителите на града през 1879г.
Църквата в с. Згалево е обявена за художествен паметник на културата.
На 17.11.1977г. с Указ на Държавния съвет на България село Пордим е обявено за град.
Община Пордим е разположена в Централна Северна България, Дунавската равнинно хълмиста област/приложение №1/.Общината се разполага на площ – 240кв.км., с преобладаващ релеф – равнинно-хълмист, а средната надморска височина е 183,5м. Климата е умерено континентален и сравнително сух. Зимата е особено студена. Средните температури през месец януари се движат -5ºС и -1ºС, съобразно надморската височина. Броят на дните със средна температура под нулата за трите зимни месеца е около 50-60. Зимните валежи са предимно от сняг 70-90% от общото количество на валежите. Снежната покривка е устойчива поради ниските температури и обилните снеговалежи. Пролетта е топла, а лятото изключително горещо поради равнинния характер на територията. Средните температури през най-горещия месец се движат между 30-35ºС. Есенните студени дни настъпват към средата на месец октомври.
Пордим има щастлива историческа съдба. Рядко едно населено място получава шанса на непрекъснат живот за десетки векове. Историята на Пордим се губи в античността. За съществуването на активен селищен живот в района свидетелстват намерените останки от ранно и късно средновековни селища в местностите Шаварна, Дрен и Селището.
Въпреки малобройните си жители, Пордим устоява на историческите превратности и в годините на националното ни възраждане е вече значително чисто българско селище с над 60 къщи и около 1000 жители. Историческият му жребий е да стане известно на света по време на най-голямото събитие в историята ни през Х1Хвек -Руско-турската война от 1877-78 година.
На 19 юли 1877 година започва Плевенска епопея, в която Пордим заема своето достойно място. Съсредоточаването на големи руски войскови части, създаването на отбранителни линии и настаняването на командването на Западния отряд, а по-късно и на Главната квартира на императора в Пордим, го превръщат във важен пункт от Освободителната война.
Две сотни от Кубанския казашки полк са първите руски части, които влизат в Пордим. На 11 юли те пристигат в селото с разузнавателна цел. Сотнята на есаул Пархоменко успява още при първата схватка да отблъсне 200 черкези, разположени западно от Пордим. Към 17 часа разузнавателният отряд докладва на командването за случилото се в Пордим, след което напуска селото.
Още по време на Първия щурм за превземането на Плевен /19-20 юли 1877 година/ руските части се насочват към Пордим. След получаване на заповедта на командира на Западния отряд за настъпление към Плевен, ген. Шилдер-Шулднер заповядва на командира на 19 Костромски полк, който е включен в лявата колона да настъпи към Пордим. Костромци, в състав 2 батальона, 8 оръдия и 2 сотни, потеглят от бивака си около с. Трънчовица и след еднодневен поход пристигат в Пордим. Те преминават през селото, разузнават разположението на турските части и вечерта се изтеглят
към шосето за Русе. На следващият ден Костромският полк се насочва към Гривица.
На 19 юли в Пордим се установява щабът на 3-та пехотна дивизия от състава на IX корпус. С това Пордим започва да се превръща в команден пункт на Западния отряд при превземането на Плевен.
За организацията на Втория щурм, ген. Криденер свиква военен съвет на 29 юли в Пордим. Това е първият военен съвет на Западния отряд, който се провежда.
След Военния съвет в Пордим пристигат нови сили – една бригада от 30-та пехотна дивизия и два полка от 32-ра пехотна дивизия. Те заемат позиции източно от селото. Командваните от ген. Шаховски сили край Пордим наброяват 12 батальона с 10 000 пехотинци и 2 000 артилеристи с 56 оръдия.
Турското контранастъпление на 30 и 31 август 1877 година превръща Пордим в център на главните ударни сили. Построяването на силите и средствата, според новия командир на Западния отряд, ген. Зотов трябва да насочи турците към Пордим, където да бъдат посрещнати от главните сили. Така започва боят на 30 август, когато Осман паша настъпва с 11 000 души към с. Пелишат. Завързват се ожесточени боеве, в който 14 руски батальона в този участък устояват твърдо срещу 19 турски табора. Кръвопролития се водят и при самите села. Турците претърпяват големи загуби – 1350 души убити и ранени и към 16 часа са принудени да се върнат обратно в Плевен. Не малко жертви струва и победата на русите – 1 000 души.
Третият щурм за превземането на Плевен / 11-12 септември 1877година/ също е свързан с Пордим. На 2 септември командирът на Западния отряд свиква военен съвет в Пордим. В този съвет вземат участие всички артилерийски командири на частите, намиращи се около Плевен. Те обсъждат плановете за действието на артилерията при провеждането на Третия щурм. Румънският княз Карол I, който е назначен за командващ плевенските руско-румънски войски, също взема участие в съвета.
След неуспеха и на Третия щурм военният съвет взима решение за блокада на Плевен. Извиканият спешно от Русия ген. Едуард Иванович Тотлебен предприема редица енергични мерки за подобряване на обсадните позиции. В Пордим започват да се изработват приспособления от преплетени пръти, които да се използват за строеж на земните укрепления. Това са така наречените
“тури” , “фашини”, “опанки” – цилиндрични кошници без дъна, със затворени долни краища. Те се набиват по укрепителната линия и се напълват с пръст. По този начин те стават надеждни укрития за войниците. От по-дебели пръти и колове се изготвят шурмови стълби с дължина до 3-4 метра, които по време на атака се поставят върху брустверите на турските редути. Населението на Пордим взима активно участие при събирането и подготовката на необходимите за целта материали.
След превземането на турските укрепления при Горни Дъбник и Телиш /24 и 28 октомври 1877г./ от гвардията на ген.Гурко, положението на руската армия при Плевен се стабилизира. Руският император премества главната квартира в с.Пордим. Подготовката за настаняването се възлага на капитан Константин Ал. Галперт -комендант на селото. Той организира разчистване на калните и изпълнени със смет улици, а от разпръснатите камъни край оградите нарежда да се направи тротоар. С помощта на подръчни материали той организира създаването на първото оригинално улично осветление. Върху телеграфните стълбове кап. Галперт нарежда да се привържат бутилки с откъртени дъна. В бутилките се поставят свещи. Издръжката на това самобитно осветление се възлага на търговците, които не плащали данък за търговията при снабдяването на войската.
Единствената къща в Пордим, изградена върху каменни основи, е тази на Иван Стойков Троянчинина. В нея е отседнал румънският княз Карол I, който на 23 октомври я отстъпва на руския император Александър II.
Установяването на главната квартира в Пордим /26 октомври 1877г./ го превръща в централен команден пункт на руската армия и го свързва с по-нататъшното развитие на военните действия. В Пордим се съсредоточават руският генералитет и висшето офицерство. Главнокомандващият Николай Николаевич редовно информира императора и почти всяка вечер двамата прекарват времето си заедно в обсъждане на ситуацията при Плевен. По покана на императора много често идват ген.Милютин – военен министър на Русия, началник щаба ген.Непокойчицки, генералите Обручев, Тотлебен, Зотов, Ганецки, Туттгтт, Крдаев, Гурко и др.
Превърнал се във важен пункт на руското командване, Пордим става център на военните съвети, които имат голямо значение за понататъшното развитие на военните действия. Тук са проведени следните по-важни военни съвети:
На 27 октомври се свиква военен съвет на който присъства и румънският княз Карол I. Разглеждат се плановете за превземането на с.Телиш.
На 12 декември се свиква военен съвет за обсъждане плана на зимното преминаване на Балкана. В работата на съвета взимат участие Александър II, Николай Николаевич, военният министър ген.Милютин, началник щаба Непокойчицки и др. Предложението на ген.Гурко съдържа ценни насоки за понататъшния ход на войната. В донесението си до главната квартира той предлага, без да се чака превземането на Плевен, със смело и бързо настъпление да се нанесе удар върху армията на Шефкет паша. Настъпващият отряд трябва да премине Балкана през прохода Арабаконак, да превземе София с нейните големи складове от припаси и движейки се южно от Балкана, да се насочи към Одрин и Цариград.
В Главната квартира в Пордим се връчват награди на много генерали, офицери и войници. На 29 октомври императорът посещава двата лазарета в Пордим и награждава ранените. На 10 декември пръв полковник Моравски донася дългоочакваната вест за предаването на Осман паша.
През м.ноември Александър II заповядва да повикат граф Игнатиев от Петербург в Пордим. След дълго зимно пътуване известният дипломат пристига на 6 декември в Пордим и се явява в главната квартира, което личи от неговите лични записки.
На 13декември в Пордим се свиква военно дипломатически съвет за разглеждане на условията за мирен договор с Турция, ако тя поиска примирие. Граф Игнатиев отново изтъква пред съвета своите позиции, а именно че докато не бъде превзет Одрин, Турция няма да поиска мирен договор, затова военните действия трябва да бъдат насочени в това направление. Той изтъква пред съвета, че България трябва да стане свободно княжество, което се приема от съвета. Заедно с това са обсъдени границите на новоосвободена България и са приети позициите, застъпени на Цариградската конференция.
След превземането на Плевен императорът решава да напусне театъра на военните действие и да отпътува за Санкт Петербург /15декември 1877г./. В чест на неговото пътуване се организира тържествен преглед на войските около Пордим.
Една година след войната императорът изпраща на пордимчани шест големи бронзови камбани. Уста Генчо построява пред входа на църквата нова камбанария, в която е издялан от камък двуглав орел.
Императорът изпраща руски икони, утвар и тържествени одежди за богослужение. Карол1 подарява два свещника за църквата.
След пристигането на ген. Тотлебен се организира телеграфна връзка с частите, разположени около Плевен. Нейният център се установява в Пордим. Чрез линията Левски – Свищов и Румъния тя се свързва с Русия. По същото време се създава линията с.Пордим -с.Горно Студена – с.Павел за връзка с Източния отряд. С установяването на Главната квартира в Пордим пристига и командният състав на телеграфните части. Осигурена е надеждна връзка на императора с главнокомандващия и щабовете на IV, VI и XI корпус. В с.Пордим пристигат директорът на полевата поща Романус и началникът на пощенските отделения в България Трубачов. В Пордим е пуснат в действие първият граждански телеграф, с което се поставя началото на телеграфната служба в България.
Санитарните части на Западния отряд пристигат в Пордим още на 28юли, за да окажат помощ на ранените по време на Втория щурм. На ЗОюли в Пордим пристигат главният хирург на армията д-р Кадецки, д-р Пирогов и др.
След сражението в пордимските лазарети са превързани около 1 600 ранени. Непосредствено след Втория щурм лазаретите в Пордим стават шест. Те заемат обширните поляни югоизточно и югозападно от селото, където опъват палатките си и разполагат фургоните си. Тук са подвижните лазарети на 3, 5, 16,30, 31, 32 пехотни дивизии. По късно тук пристигат 47-ма военновременна болница и 63-ти военен госпитал. Дейността на медико-санитарните части в Пордим се засилва след контраатаката на турците на 31 август и при превземането на укрепленията при с.Горни Дъбник /24октомври/. Поради невъзможността на пордимските лазарети да поемат всички ранени, започва транспортирането им с каруци до Свищов, през Румъния за Русия.
След Освобождението, със събитията от тази война е свързана и новата история на Пордим. По инициатива на Комитета “Цар Освободител Александър II” с председател видния български революционер, обществен деец и мемоарист Стоян Заимов, къщите , където е отсядала руската и румънска главни квартири са превърнати в музеи. Те са част от мащабната програма за запазване на народния спомен и увековечаване на признателността. В Пордим отварят врати две от петте къщи – музеи в България. Благородната идея на Стоян Заимов получава горещата подкрепа на държавата и народа. Откупени са къщите на Иван Стойков Троянчанина и Върбан Илиев, седалище на двете главни квартири и съседни имоти за уреждане на парковете.
На 3 септември 1907 година в присъствието на княз Фердинанд I, Великия княз Владимир Александрович, членове на неговото семейство и много руски генерали, участници в войната, тържествено са открити къщите – музеи “Великий княз Николай Николаевич” и “Негово кралско Величество Карол I”. Пордимският кмет Божин Иванчев посреща височайшите гости с хляб и сол, а неговата съпруга подарява на Великата княгиня Мария Павловна великолепен пордимски женски костюм.
Така с дейността си Комитетът “Цар Освободител Александър II” дава материален израз на народната признателност. От тогава до днес не спира потокът от посетители на “тези ерусалими на българската свобода”, както сполучливо ги нарича българският поет Иван Вазов и вече близо 100 години те напомнят на поколенията за славното време на нашето освобождение, за важната роля, която е играло малкото българско селце Пордим в националната ни и световната история.
Борислав, Вълчитрън, Згалево, Каменец, Катерица, Община Пордим, Одърне, Пордим, Тотлебен
Защита на личните данни
© Имедия Консулт ЕООД 2012-2019.