bg ru bg bg hbs_cyr bg uk hbs_cyr mk bg bg bg uk bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg bg bg ru bg ru en cs en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg en bg bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg en ru ru bg bg fr ru bg uk bg bg ru bg bg bg bg bg bg ru bg bg bg bg bg bg ru ru ru ru vi vi en en en en en en ru mk bg ru en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg bg ru uk bg bg bg bg ru mk bg uk bg ru bg bg ru ru ru hbs_cyr ru bg bg bg bg bg en en bg bg bg en hbs_lat bg ru hbs_lat bg bg hbs_lat bg bg bg bg
жителиОбщините в България | Общините в България
Изберете категория Aврен Aйтос Aксаково Aлфатар Aнтон Aнтоново Aприлци Aрдино Aсеновград Абланица Аканджиево Ангел Войвода Арда Ахтопол Балей Балчик Баните Банкя Банско Батак Батановци Бежаново Безводно Белене Беленци Бели вир Бели Осъм Белица Бело поле Белово Белоградчик Белополци Белополяне Белослав Бенковски Берковица Беслен Биркова Бистрица Благоевград Благоево Блатска Бобов дол Бобошево Богданлия Богданов дол Божурица Божурище Бойно Бойчиновци Болярово Борино Борован Борово Боснек Ботевград Боян Ботево Братя Даскалови Брацигово Брегово Брезник Брезово Брестница Брусарци Брястово Буново Бургас Бучино Български Извор Българчево Бърдарски геран Бяла (Варна) Бяла (Русе) Бяла река Бяла Слатина Бяла Черква Варна Велики Преслав Велико Търново Велинград Велишане Венец Ветово Ветрино Видео Видин Виево Винево Вискяр Витановци Владая Влахово Войново Воловарци Враца Вълчедръм Вълчи дол Върбица Върхари Вършец Габра Габровица Габровница Габрово Гайтаниново Генерал Тошево Георги Дамяново Гецово Главиница Глухар Годеч Голема Раковица Големо Бучино Голеш Голям Чардак Голямо Белово Горна Малина Горна Оряховица Горно Хърково Горско Калугерово Горско Косово Господиново Гоце Делчев Грамада Граф Игнатиево Грашево Григорево Гугутка Гулянци Гурково Гълъбово Гъмзово Гърмен Давидово Даскалово Две Могили Дебочица Девин Девня Дерманци Джебел Дивотино Димитровград Димово Добревци Добрич Добричка Добруджанка Доганово Долна баня Долни Дъбник Долни чифлик Долно Луково Долно Озирово Доспат Драбишна Драганово Драгиново Драгичево Драгоман Драгомир Дренково Дряновец Дряново Дулово Дупница Дъбен Дъбрава Дъбравите Дългопол Дядовско Дянково Езерче Елена Еленово Елешница Елин Пелин Елхово Етрополе Железино Железник Женда Житница Забърдо Завет Зарник Зелендол Земен Зидарци Златарица Златица Златна Панега Златоград Змеево Ивайловград Иваново Изгрев Илинден Искър Исперих Ихтиман Йончово Каблешково Каварна Казанлък Кайнарджа Калековец Калояново Каменица Камено Каменци Каняк Каолиново Караманци Караполци Карлово Карлуково Карнобат Каспичан Кирково Китен Киченица Кладница Кметства – Община Стамболово Кметства – община Царево Кметства към община Венец Кметства към община Първомай Кметства към община Ружинци Кметства към Община Тутракан Кметства Община Антоново Кметства Община Ардино Кметства Община Иваново Кметства община Лозница Кметства Община Червен бряг Кметства Сливен Кметство Изток Кнежа Кобиляне Ковачевци Коевци Козлодуй Колец Комарево Комунига Кондово Копривлен Копривщица Косово Костанденец Костенец Костинброд Котел Кочериново Кралев дол Краново Красно градище Кресна Криводол Кричим Крумовград Крушари Крушовица Кръстава Кубрат Куделин Куклен Кула Кулина вода Кунино Кутела Кърджали Кьосево Кюстендил Лазарово Левски Ленково Лесичово Лесковец Лесново Летница Лешко Лиляче Липник Ловеч Логодаж Лозница Лом Луковит Лъки Любимец Люлин Лясковец Лясково Мадан Маджарово Македонци Макреш Малко Търново Малък чардак Марица Марулево Медени поляни Медковец Мездра Мененкьово Мещица Мизия Миладиново Минерални бани Минзухар Мирково Могилица Момина клисура Момчилград Момчиловци Монтана Мортагоново Мост Мощанец Мусачево Мъглиж Найден Герово Невестино Неделево Неделино Несебър Никола Козлево Николаево Никопол Нова Загора Нова Ловча Нови Пазар Нови хан Ново Лески Ново Село Новоселище Ночево Обел Обзор Оброчище Огняново Омуртаг Опака Опан Опълченско Ореховица Оряхово Осенец Островица Охрид Павел Баня Павликени Падала Падеш Пазарджик Пазарджик Пампорово Панагюрище Паничково Парил Пастра Патица Пашови Перник Перущица Петелово Петково Петревене Петрелик Петрич Пещера Пещерна Пирдоп Планинец Плевен Плевун Пловдив Побит камък Покровник Полковник Чолаково Полски Тръмбеш Помен Поморие Попово Попрусаново Пордим Посев Потоп Правец Правище Приморско Провадия Просена Пчеларово Първомай Първомайци Равда Равно поле Радинград Раднево Радомир Радуй Разград Разлог Ракитница Ракитово Раковски Расник Рибен Рила Рилският манастир Рилци Рогош Родопи Роман Рохлева Рударци Рудозем Руен Ружинци Румянцево Рупци Русе Садово Самоков Самуил Сандански Сапарева Баня Сатовча Света Петка Свети Влас Светослав Свиленград Свищов Свободиново Своге Севлиево Селище Селищен дол Сенокос Септември Сестримо Силистра Симеоновград Симитли Сираково Ситово Скутаре Славеево Сливен Сливница Сливо поле Смилян Смирненски Смолско Смолян Смочево Смядово Созопол Соколово Сопот София Спахиево Средец Средище Стамболийски Стамболово Стара Загора Стежерово Столник Стражец Стражица Стралджа Стрелково Стрелча Строево Струмяни Студена Суворово Сунгурларе Сусам Сухиндол Съединение Сърница Татарево Твърдица Теплен Тервел Тетевен Тетово Тешово Тодоричене Топ Банери Тополовград Топчии Торос Троян Трън Трявна Тунджа Тутракан Търговище Търняне Търън Угърчин Хаджидимово Хайредин Харманли Хасково Хисаря Хитрино Хотанца Храброво Цар Калоян Царев брод Царевец Царево Царимир Ценово Церово Църква Чавдар Челопеч Чепеларе Червен бряг Черна Черна гора Черноморец Черноочене Чипровци Чирпан ЧИТАЛИЩЕ СВЕТЛИНА – ЦАРЕВЕЦ Чифлик Чупрене Чурек Шабла Шипково Широка лъка Шумен Ъглен Ябланица Яворово Якимово Якоруда Ямбол Ярджиловци Ясеновец
Община Вълчи дол – живей активно
Вълчи дол е пример за община, която постига високи резултати при изпълнението на своите социални политики.
Александър Александров – моторът за развитие и съзидание на община Ружинци по пътя на промяната!
Шоуто „Звук и светлина“ е най-популярното и уникално звуково и светлинно шоу в България.
Велинград – много повече от СПА!
Велинград е един от най-големите балнеологични курорти в България и е известен като „СПА столицата на Балканите“.
Посещавали ли сте съкровищата на Петрич?
Есента дойде и застудя.Не и в Петрич!Тук климатът е мек, а времето - приятно за разходка.
22 март – официалният празник на Велико Търново
Велико Търново се намира в централната част на Северна България.
Община Смолян крие за всекиго по нещо!
Смолян е планински град, който притежава атмосфера, заслужаваща да бъде усетена.
Разположена  в Източните Родопи, община Минерални Бани разполага с много забележителности и природни красоти.
Велико Търново и аудио-визуалният спектакъл „Звук и светлина“
Велико Търново е един от красивите български градове. Той е столица на Втората Българска държава.
Какво не знаете за община Цар Калоян?
Община Цар Калоян се състои от 3 населени места: Езерче, Костанденец, Цар Калоян.
Община Средец попада в северозападните склонове на Странджа планина, около които е разположена обширна равнина, покрай западните брегове на бургаския залив, заобиколена от ниски хълмове. Уникални са природните дадености на Странджа със специфичните климатични характеристики и флористично богатство. Затова видовото разнообразие е голямо и интересно.
жители, жители на община, население, Община Средец
СТОЛИЧНА ОБЩИНА – РАЙОН НАДЕЖДА
София, жк. Надежда, ул.Кирил Дрангов 55
Район Надежда е един от най-старите райони на София. На мястото на днешния кв. Надежда до 1906 г. е имало само голо поле, пресечено от шосето София-Лом. През 1905-1906 година се появили първите къщички, сякаш, за да съживят пустото поле.
Железничари от софийската железопътна работилница били първите заселници по тези места. През 1908 година по тези места вече са живяли 30-40 заселника. Така се оформила първата махала Надежда. Обликът на махалата бързо се променял, поради стремежа на жителите й По-голяма част от жителите са били работници, като техния поминък бил занаятчийството, дребната търговия, дребното чиновничество и селското стопанство.
Името й е дадено от първите заселници в чест на най-малката сестра на цар Борис ІІІ – Нейно Царско Височество княгиня Надежда. Името въплътило красотата на княгинята и копнежа на местните жители селото им да расте и преуспява.
Днес район Надежда е разположен на площ от 19 300 дка и има 77 000 души население. Обхваща кварталите Надежда І, ІІ, ІІІ, и ІV-та част, жк. Толстой, жк. Свобода, кв. Триъгълника, кв. Илиянци и кв. Требич. Територията му граничи с районите Нови Искър, Връбница, Илинден и Сердика.
Празнично – обредната система на днешния квартал Надежда е определен от първите заселници. Всяка година празникът Свети Дух се празнувал и като събор на Надежда , но по-късно бил прекратен.
През 1989 година старият Надежденски събор е възстановен като празник на общината.
Желанието и стремежът на район Надежда е да се съхрани тази традиция , за да се приобщят жителите му към ценностите по запазване на православната вяра, християнските добродетели и морал.
Населението на район Надежда по данни от преброяването през 2011г. е с обща численост 67 905 жители.
Съотношението по пол е както следва: 32 184 души или 47% са мъже, а 35 721 души или 53% са жени.
Населението в трудоспособна възраст е 44 211 или 65%, населението в над трудоспособна възраст е 14 819 души или 22%, населението в под трудоспособна възраст е 8 875 души или 13%.
МЕСТОПОЛОЖЕНИЕ И ГРАНИЦИ НА РАЙОНА
Район Надежда е разположен в Североизточната част на Столична община с граници: на север Околовръстння път, на изток ж. п. линията София–Г. Оряховица /изкл. Централна гара/, на юг – ж. п. линията София–Банкя /изкл. Централна гара/, на запад по улици: 202, Хан Кубрат, Бели Дунав, Росна китка, Тричко Велев,по р. Какач до кв. Илиянци и от кв. Илиянци на запад до Околовръстния път.Районът граничи с районите :на Изток – Нови Искър и Сердика, на Юг – Илинден и Връбница,на Запад – Връбница,на Север – обработваеми селскостопански площи около Околовръстен път.Общата площ на района обхваща 19,3км² /1 930ха/.
Релефът е равнинен, с лек наклон на североизток. Селскостопанският фонд земя е разположен северозападно от кв. Илиянци и около Околовръстин път. Връзката между отделните квартали в условията на интензивно градско движение е ограничено затруднена, като с централната част на София входните артерии към района са ограничени по бул. Ломско шосе, бул. Рожен и ул. Ген. Никола Жеков.
Климатът в район „Надежда” е умерен, характерен за затвореното от планински вериги Софийско поле. Преобладават източни и западни ветрове по протежението на Стара планина.
Средногодишните валежи са 481,8 л./кв.м., като за 24 часа максималното им количество е достигало до 24,9 л./кв.м. Периодите на слани са 20 август -23 април, на мраз – 10 ноември до 22 април и на снежна покривка – 14 ноември до 12 април.
През територията на район „Надежда” преминават реките „Суходолска”, „Църна бара”, „Какач” и „Блато”.
Река „Суходолска” преминава през южната част на района в ограничен участък между комплексите „Триъгълника „Надежда” и „Надежда – 1” и „Лев Толстой” с отток на изток. Река „Какач” преминава северозападно от ж.к. „Илиянци”, с дължина 1600 м. В района, с отток на североизток, през обработваеми площи. Коритото на реката е с криви участъци. Река „Църна бара” се влива в река „Блато” непосредствено до северозападните окрайнини на кв. „Требич”. Дигите на река „Блато” са на земна корекция, а реката е предпочитано място за риболов. В района не са изградени язовири или други хидромелиоративни съоръжения.
Необходими документи за първоначално картотекиране на граждани за настаняване в общинско жилище:
– Заявление – по образец;
– Декларация по Наредбата за реда и условията за управление и разпореждане с общински жилища на територията на Столична община /подписана от всички пълнолетни членове на семейството или домакинството в присъствието на длъжностно лице от районната администрация или заверена от нотариус/
– Удостоверение от Адресна служба на СДВР за адресна регистрация през последните 10 години за всички пълнолетни членове на семейството /домакинството/;
– Удостоверение от Данъчна служба за декларирани имоти за всички членове на семейството /домакинството/;
– Удостоверение от Служба по вписванията за извършени сделки с недвижими имоти за всички членове на семейството /домакинството/;
– Служебни бележки за годишните доходи от трудово правоотношение за предходната година за всички пълнолетни членове на семейството /домакинството/;
- Основание за обитаване на жилището, копие на договор за наем или копие от документ за собственост на имота, който се обитава;
– Копие от решение на ТЕЛК, ако има такова;
– Копие от удостоверението за брак или от бракоразводно решение, ако има такова;
– Копие от документ за застрахователна стойност на МПС, селскостопански машини и други пазарни оценки, определени от лицензиран експерт-оценител, ако е декларирано такова имущество;
– Декларация от домоуправителя за всички живущи на адреса;
– Копия от лични карти;
– Копия от акт за раждане на непълнолетни лица, ако има такива.
Картотекирането на гражданите се извършва по реда на Закона за общинската собственост и Наредбата за реда за управление и разпореждане с общински жилища на територията на Столична община. (ttp://web2.apis.bg/sofiacouncil/p.php?i=108355&b=0 )
След подаване на заявлението за картотекиране, придружено от всички необходими документи, последното се разглежда в 2-месечен срок от Комисия,определена от Кмета на район „Надежда”, която определя съответната група и точки и включва заявителите в регистъра на картотекираните в район „Надежда” или се произнася с отказ, в случаите, в които не са спазени необходимите изисквания.
Картотеката се актуализира ежегодно през м.декември чрез подаване на декларация по Наредбата за реда и условията за управление и разпореждане с общински жилища на територията на Столична община.
При подаване на заявлението се заплаща такса от 20,00 лева – в касата на район „Надежда“, находяща се в ст. 101, ет. 1.
Необходимите формуляри и консултиране на гражданите по всички въпроси, свързани с подане на заявления за картотекиране, се осъществява от служители на отдел „Управление на общинската собственост и жилищния фонд, регистрация и контрол на търговската дейност”, стая 111, ет. 1 и стая 214, ет. 2, в приемно време, всеки вторник и четвъртък от 14.00 ч. до 17.00 ч.
На територията на район „Надежда” са разположени два диагностично консултативни центъра (ДКЦ)
ДКЦ 8 София ЕООД
адрес: София, ж.к. Надежда, ул. „Христо Силянов“ 77
телефон: +359/ 2/936 12 27
Консултации по следните специалности: Педиатрия, кардиология, ендокринология, неврология, пулмология, УНГ, офталмология, хирургия, дерматология, акушерство и гинекология, клинична лаборатория, физиотерапия, гастроентерология.
ДКЦ 24 София ЕООД
Адрес: ж.к. Надежда, ул. „Ген. Никола Жеков“ 3
телефони: +359/ 2/898 12 01
Консултации по следните специалности: детски болести, вътрешни болести, акушерство и гинекология, неврология, ендокринология, белодробни болести, хирургия, кардиология, очни болести, УНГ, ревматология, дерматовенерология, гастроентерология; съвременна физикална терапия; рентгенова и ехографска диагностика; експресни клинико-лабораторни изследвания; изследване на слуха (аудиометрия).
По данни от Центъра за градска мобилност през 2010 г. средния брой превозени пътници по един маршрут за един ден с трамваен транспорт е 22 191 души, с тролейбусен транспорт – 20 025 души и с автобусен транспорт – 6 790 души.
Район „Надежда” разполага с много добре развит обществен транспорт. През района преминават:
1. Трамвайни линии № 1, 6, 7, 11, 12 и 19;
Линия 1 се обслужва от 8 коли, преминаващи средно през 10 минути през деня и през 20 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 6 се обслужва от 8 коли, преминаващи средно през 12 минути през деня и през 19 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 7 се обслужва от 9 коли, преминаващи средно през 5 минути през деня и през 20 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 11 се обслужва от 15 коли, преминаващи средно през 10 минути през деня и през 21 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 12 се обслужва от 8 коли, преминаващи средно през 14 минути през деня и през 21 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 19 се обслужва от 6 коли, преминаващи средно през 26 минути през деня и през 50 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
2. Автобусни линии № 53, 83, 85, 86, 108 и 150;
Линия 53 се обслужва от 2 коли, преминаващи средно през 120 минути през деня и през 120 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 83 се обслужва от 21 коли, преминаващи средно през 15 минути през деня и през 20 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 85 се обслужва от 15 коли, преминаващи средно през 10 минути през деня и през 15 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 86 се обслужва от 6 коли, преминаващи средно през 13 минути през деня и през 18 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 108 се обслужва от 6 коли, преминаващи средно през 19 минути през деня и през 25 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
Линия 150 се обслужва от 8 коли, преминаващи средно през 15 минути през деня и през 22 минути в интервала между 5 и 7 часа и след 20 часа.
бул. Ломско шосе, бул. Рожен, жители, жк. Свобода, кв. Илиянци, кв. Требич, кв. Триъгълника, население, население Надежда, София, стажанти, СТОЛИЧНА ОБЩИНА - РАЙОН НАДЕЖДА, Толстой, ул. Ген. Никола Жеков
Хисаря, бул. Генерал Гурко 14
033762180, 033762034, 033762415, 033762631
Кмет на Община Хисаря
Тел.: 0337 62 405
Хисаря е град в Южен Централен район на Република България, област Пловдив – административен център на Община Хисаря.
Намира се в централната част на страната, под южните склонове на Средна гора, на 364 м н.в. Той е в е на 40 километъра от град Пловдив и е в близост до възрожденските градове Карлово, Калофер, Сопот, Панагюрище – област Пазарджик и Копривщица – област София.
Климатът на град Хисаря е преходно-континентален, с топла и мека зима. Снежната покривка се задържа средно 27 дни в годината. Пролетта е ранна и сравнително топла, лятото е слънчево, а есента е топла и продължителна. Средната годишна температура на въздуха е 11,5 градуса.
В град Хисаря има термалното находище от 22 извора, разположени в малък район, с различна физико-химична характеристика и температура, с доказани лечебни качества.
Първото организирано балнеолечение в България е започнало в Хисаря. През 1882 год. правителството на Източна Румелия издава “Правилник за експлоатация на хисарските бани”, а чешкият химик Состержонек извършва в лабораторията на Санитарния съвет в Пловдив химически анализ на водата от пет хисарски извора. Това е първият химически анализ на минерална вода в България.
Във всички исторически времена начина на живот на населението на Хисарската долина е бил предопределен от популярността на лечебните свойства на минералните води. Още преди петото хилядолетие преди Христа край топлите минерални извори възникнало праисторическо селище от късния неолит. Историята не е съхранила името му, но от тогава животът в него никога не е замирал Древните тракийски селища от Хисарската котловина влизали в пределите на Одриската държава и са били населени от племето беси.
След завладяването на Тракия от римляните през 46 г. от н. е. , малкото селище на тракийското племе беси постепенно се разраства и става известно с вълшебството на целебните си извори.
В началото на римския период, според преданията и легендите , името му било Аугуста.
През средата на ІІІ век градът бил опожарен и опустошен от готските нападения. Неговото възстановяване става към края на ІІІ век, като през 293 година римският император Диоклециан дава името си на града. Нарекъл го Диоклецианопол, защото в него намерил своето изцеление.
През IV век, за да бъде защитен от вражи нападения, градът бил ограден с крепостни стени. В него се влизало през четири големи порти. Археологическите проучвания уточняват, че крепостта е подсилена от 44 кули .
Диоклецианопол бил изграден по всички правила на римското градоустройство – с широки и прави улици, украсени със статуи на богове и богини, с мраморни бани, с красиви дворци и вили на римската аристокрация
През IV, V и VI век градът придобива известност в пределите на цялата Римска империя и според сведенията на пътеводителя от 528 година на античния автор Хиерокъл , Диаклецианопол става трети по големина град в провинция Тракия, след Филипопол / Пловдив / и Берое / Стара Загора /.
Древният град, известен с лечебните си свойства, защитен от крепост, прикътал зад дебелите си стени беломраморни сгради, вълшебни извори и славееви песни, става притегателен център за траки, римляни, византийци, славяни и българи.
След падането на Западната Римска империя град Диоклецианопол е част от Византия. През VІІ-Х век, както сочат епархийските списъци, той се превръща в духовен християнски център и епископско седалище, подчинено на Филипополския митрополит. От това време датира построяването на десет раннохристиянски базилики, което е доказателство за духовната и религиозна роля, която е отдавана на Диоклецианопол за разпространяването и утвърждаването на ранното християнство
Пловдив и Пловдивска област влизат в границите на Първата българска държава през 820 година. По същото време Хисаря е включен в пределите на Средновековна България.
През периода на Византийското владичество на мястото на изпепеления античен град израснало малко градче, за което има исторически данни, но името му не е известно.
По време на Втората българска държава земите на Хисарското Средногорие били арена на люта бран от византийци и кръстоносци.
През 1364 година град Пловдив пада под турско владичество. По същото време е покорено и разрушено селището край Хисарските топли минерални извори, но живота продължава в близките селища Хисар- Момина баня и Веригово -сегашните квартали на град Хисаря. Половината от Момина баня е било населено от турци.
В началото на ХVІІ век от Анадола и от близкото село Хисар Кюселере край Хисарските минералните извори “Момина сълза” трайно се заселили турци. Те нарекли това селище Хисар , което значи Крепост. За кратко време лековитите минерални извори добиват известност по цялата Турска империя . В него идвали да търсят изцеление видни турски личности от Цариград, Одрин, Татар Пазарджик и Пловдив.
В Хисарския край живеело будно българско население, което взело активно участие във всичките форми на борбата за национална независимост и свобода. Народната памет пази спомена за красотата и величието на хайдутското движение , за светлите личности и идеалите, свързани с националното и духовно Възраждане , за саможертвата на въстаниците от Април 1876 година, когато местното население се вдигнало на бунт срещу петвековното турско робство. При потушаване на въстанието селата Старосел и Синджирлии / сега “Веригово “/, Елешница и Красново са били опожарени от башибозушки набези. В кв. “Веригово” е възстановена църквата, в която Апостолът на свободата, Васил Левски, е събирал местния революционен комитет.
След Освобождението на България през 1878 година Хисаря навлиза в своя нов Ренесанс.
Целият двадесети век е характерен с непрекъснатото нарастване на популярността му като балнеолечебен център. През 1957 година малкото курортно селце Хисар-Момина баня е обявено за национален курорт, а през 1964 за град с името
В границите на новия град влизат Хисар – централната градска част /археологическият резерват/ и с.Хисар-Момина баня, като квартал “Момина баня”. По-късно към него са присъединени селата Веригово /Синджирлий/ и Миромир, като квартали “Веригово” и “Миромир”.
Днешните квартали на град Хисаря:
имат собствена история, духовен облик, култура , празнично-обредна система и фолклор, които са съхранени и се предават на поколенията.
Град Хисаря е световноизвестен национален и международен туристически център , гостоприемен и модерен европейски курорт. Той предлага прекрасни условия за отдих и балнеолечение, за конгресен , еко-пешеходен, селски , културен, ваканционен и други видове туризъм , незабравими изживявания в света на тайнствата и красотите на Хисарското Средногорие.
От 1978 година съвременният град Хисаря е административен център на
Община Хисаря , област Пловдив, в състава на която влизат следните населени места:
– Елешница – сега вече не съществува. Намира се под водите на язовир “Пясъчник”
Природните дадености и богатото културноисторическо наследство на община Хисар, множеството тракийски и римски археологически паметници, духовни и културни центрове, автентичния фолклор и традиции , непринуденото и сърдечно общуването с местното население , уютните места за отдих и удоволствие, минералните води в Хисаря и Красновски минерални бани превръщат града в предпочитано място за гостите и туристите от цялата страна и чужбина.
Крепостната стена, ням и величествен свидетел на историята на града съществува и до сега. Тя е потънала в пасторалната зеленина на много, много красиви паркове, огласяни от славееви песни. Древният град е обявен за археологически резерват, в който могат да се видят тракийска гробница, разкопките на римски терми , казарми и административни сгради .
На територията на Община Хисар, на 20 км. западно от града, се намира с. Старосел, където през 2000 година бе разкрит Тракийски култов храм , датиран от края на V и началото на IV век преди новата ера. Това е един от най – големите тракийски царски комплекси в Югоизточна Европа. Със своята монументалност и богато царско погребение, със златни и сребърни накити, бойни доспехи и рисувани керамични съдове, храмът е притегателна точка за туристите от всички поколения.
През месец септември 2005 г. в местността Козите грамади на територията на община Хисар, в Същинска Средна гора, на височина 1100 метра, е разкрит огромен комплекс, който е датиран от пети век преди Христа. Той се разпростира на площ от осем декара.
Според специалистите откритото тракийско селище е имало много дълъг живот и е съществувало до 5-6 век след новата ера. Доказателство за това са останките от раннохристиянската църква, открита в близост в комплекса.
акация, балнеоцентрове, благун, бук, бял бор, габър, гори, дугласка ела, жители, зимен дъб, инертни материали, Калояново, Карлово, келяв габър, космат дъб, население, Община Хисаря, санаториуми, склонове, смърч, смърч бук, Средна гора, Стрелча, Съединение, Хисаря, цер, черен бор
Защита на личните данни
© Имедия Консулт ЕООД 2012-2019.