bg ru bg bg hbs_cyr ru mk mk mk bg ru bg ru bg bg bg mk ru bg ru bg mk mk ru ru ru ru bg bg be bg ru bg mn bg bg ru bg hbs_cyr bg ru ru ru bg bg ru bg de bg ru bg en bg bg ru ru ru ru ba mk bg ru mk bg ru ru ru ba bg bg ru ba mk bg ru ru ru ba ru bg ru bg ru bg uk bg bg ru mk bg bg ru bg bg ru bg ru bg bg bg bg ru bg ru bg bg ru bg bg mk ru bg bg ru mk bg bg ru bg bg ru bg ru bg bg bg bg ru bg ru bg bg ru bg bg mk ru de bg de bg ru bg bg bg bg de bg ru bg de bg ru bg uk ru de bg ru bg ru bg bg bg bg ru bg ru bg ru ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg ru ru ru mk hbs_cyr bg bg uk bg bg bg bg bg ru fr en en en bg es en es es tr mk mk bg ru uk uk ru bg bg uk be ru bg bg bg ru es bg ru bg bg bg bg bg uk bg hbs_cyr ru bg bg mk vi de mk bg bg en bg bg en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg en bg bg ru bg ru bg ru bg ru bg ru bg ru bg ru bg tt ba da de da mk da ba da de da mk da ba da de da mk da ba da de da bg bg bg en en en bg bg bg hbs_cyr bg ru en bg bg uk bg bg bg bg bg ru bg uk ru bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru ru mk hbs_cyr bg bg uk bg bg bg bg es bg bg bg bg mk mk bg ru uk uk ru mk bg bg uk ru be bg bg bg ru bg bg ru bg uk bg bg bg ru bg ru bg ru bg uk bg ru bg bg bg ru bg bg bg bg bg ru bg uk bg ru ru ru bg uk bg ru bg bg bg ru bg ru bg bg bg bg bg bg bg ru bg ru bg uk bg ru bg ru bg ru bg uk bg ru bg ru bg ru bg bg bg uk bg ru bg bg bg ru bg bg bg ru bg ru bg bg bg ru bg bg bg bg bg ru bg uk bg vi bg bg
БТА :: Анализ на КНСБ: Няма такава пица
София - област София - област
Ямбол Шумен Хасково Търговище Стара Загора София област София-град Смолян Сливен Силистра Русе Разград Пловдив Плевен Перник Пазарджик Монтана Ловеч Кюстендил Кърджали Добрич Габрово Враца Видин Велико Търново Варна Бургас Благоевград
Ще бъдем първа политическа сила, ще "отключим" потенциала на България, заяви Кирил Петков на концерт пред НДК
Коалиция „БСП за България“ закри в Пловдив предизборната си кампания
Между шест и осем партии биха влезли в 48-ото Народно събрание, сочат данни на четири социологически агенции
Австралия и Океания Австралия и Океания
Съвременната Украйна е създадена от Русия, заяви Путин
НАТО: Анексирането от Русия на украинските области не води до промяна, Украйна има право на самоотбрана
Партията на Марин Льо Пен "Национален сбор" ще избере нов председател
Косово въвежда визи за всички руски граждани без изключения
68 на сто от хората в Гърция смятат турците за приятели, а за 19 на сто те са неприятелски народ
АНА-МПА: От понеделник в Гърция започват ваксинациите с обновените ваксини срещу подвариантите на САРС-КОВ2
"Комерцбанк" планира да намали броя на своите клонове в Германия
Европейските пазари затвориха с повишение в последната сесия за септември
БНБ вдига основния лихвен процент на 0,49 на сто от утре
Китайски артист превръща редовното тестване за КОВИД-19 в изкуство
Дизайнерът Карл Лагерфелд ще бъде почетен с голяма ретроспектива в Музея на изкуствата "Метрополитън"
Плевенчани на различна възраст се включиха в инициативата "Заедно за един милион хороводни стъпки"
Петя Баракова: "Програмата изигра своята роля за резултатите на Световното първенство"
Лоренцо Мичели: "Трябва да си научим уроците"
Гергана Димитрова: "Канада ни надигра"
Организации на българите по света
За българите по света
За българите по света
ПАМЕТ от фотоархива на БТА
Журналистиката ДНЕС & УТРЕ
XVI световна среща на българските медии
30 години награди "Аскеер"
Мениджър на годината 2021
Валутен курс на БНБ 29.09.2022
БТА в социалните мрежи
Цени и Общи условия
Вашата БТА Вход Нямате профил?
Въведете ключова дума или израз
site.btaАнализ на КНСБ: Няма такава пица
Много се говори за предстоящата актуализация на Бюджет 2022 и предложения пакет от "антикризисни" мерки на изпълнителната власт. Всъщност не е толкова важно какво има в този пакет, а какво няма. Няма политика по доходите. Никаква. Когато кръстиш един пакет "антикризисен" и няма нито един лев за ръст на доходите на хората, тогава определено нещо не е наред. В актуализацията на бюджета също няма политика по доходите, посочват в анализ специално за БТА от Института за социални и синдикални изследвания (ИССИ) на КНСБ.
Обикновено говорим за конкретен бюджет тогава, когато се представи публично и когато се приема в законодателната власт. Вече приет, той не представлява интерес за експерти и анализатори и не е обект на сериозни публични дебати. А всъщност това е много важно. Замисляли ли сте се какво се случва в действителност с изпълнението на основните параметри на вече приетите държавни бюджети назад в годините? Това е много важно, за да разберем какво гласуваме и очакваме като общество и какво в действителност се е случило. Това показва и Таблица 1.
Таблица 1: Основни фискални параметри на държавните бюджети на България в периода 2016-2021 г.
Източник: Министерство на финансите и изчисления на автора
По отношение на приходите:
Заложените първоначални приходи в Бюджет 2016, 2018, 2019, 2020 и 2021 са по-малко спрямо отчетените такива след приключване на бюджетната година, която винаги по закон съвпада и с календарната такава. Изключение прави Бюджет 2017, където разликата е пренебрежимо малка в размер на по-малко от 100 млн. лв. между това, което е събрано, и това, което е планирано. Така например, през 2016 г. държавата е събрала 900 млн. лв. повече приходи спрямо първоначално заложените в бюджета; през 2018 г. приходите нарастват с 1,4 млрд. лв. повече от планираните; 2019 г. - с около 200 млн. лв., 2020 г. - с 900 млн. лв., а 2021 г. е рекордна по отношение на разликата между това, което се планира, и това, което се изпълнява в приходната част, а именно - 4,8 млрд. лв. повече приходи събрани от приходните агенции спрямо заложените.
Следователно е налице значително подценяване на приходната част в бюджета всяка година, което създава предпоставка за по-бързо намаление на предварително заложения дефицит, ако тези допълнителни приходи не бъдат впоследствие пренасочени към допълнителни разходи. В това отношение може да се говори вече за тенденциозна политика от страна на изпълнителната власт с цел по-лесно изпълнение на основни фискални и макроикономически допускания, които са заложени.
По отношение на разходите:
Таблица 1 показва, че заложените първоначални разходи в бюджет 2016, 2017, 2019 и 2020 са значително повече от реализираните такива в действителност. В бюджет 2018 разликата е по-малко от 100 млн. лв., като може да се твърди, че само тогава е налице паритет между това, което е заложено като разходи, и това, което е реализирано. Така например, в бюджет 2016 са направени 2,4 млрд. лв. по-малко разходи от планираните, в бюджет 2017 са 2,3 млрд. лв. по-малко, а в бюджет 2019 и бюджет 2020 - съответно 900 млн. лв. и 1,1 млрд. лв. по-малко разходи спрямо предвидените при приемането на съответните бюджети. Изключение прави бюджет 2021, където действително направените разходи са 3,7 млрд. лв. повече спрямо заложените такива, но сравнявайки го с допълнителните приходи от съответната година, може да се види ясно, че всъщност държавата и тогава е изхарчила по-малко допълнително, отколкото допълнително е събрала под формата на приходи, като разликата между повечето приходи и повечето разходи е около 1,1 млрд. лв. в полза на приходите.
Спокойно може да кажем, че почти винаги разходите се надценяват и почти никога не се изпълняват в техния пълен обем според първоначално зададените параметри. Нещо повече, когато фактически реализираните разходи превишат първоначално заложените такива, то винаги фактически реализираните приходи са значително повече от заложените такива, а разликата между допълнителните приходи и допълнителните разходи е значителна. Точно такава е ситуацията с изпълнението на Бюджет 2021.
Всичко това говори, че е налице сериозна консервативност в поведението на изпълнителната власт относно разходните политики, презастраховане и неизпълнение на зададените първоначално фискални параметри. Всъщност не е важно какви приходи и разходи планираш и приемаш, а какви реализираш в действителност. А това може да се види едва една година след приемането на съответния бюджет. За съжаление, много рядко се сещаме да се върнем назад. Но нека видим какво се случва с най-важния индикатор, а именно - бюджетното салдо.
По отношение на бюджетното салдо:
Видно от данните от таблицата (в жълто), заложеното бюджетно салдо под формата на конкретен дефицит, през нито една от разглежданите години не се е реализирало като посоката навсякъде е към намаление. Така например:
През 2016 г. правителството планира 1,8 млрд. лв. дефицит, но всъщност отчита 1,4 млрд. лв. излишък. Това означава, че не са изхарчени 3,2 млрд. лв., които е трябвало да се изхарчат, ако следваме логиката на първоначално приетото салдо;
През 2017 г. правителството планира 1,3 млрд. лв. дефицит, но отчита 800 млн. лв. излишък по крайното салдо за 2017 г., което означава, че не са изхарчени 2,1 млрд. лв., които според първоначалните планове е трябвало да бъдат изхарчени;
През 2018 г. правителството планира бюджетната година да приключи с 1,1 млрд. лв. дефицит, но всъщност приключва на излишък от 100 млн. лв. Следователно, не са изхарчени 1,2 млрд. лв. допълнително, които е било заложено да бъдат похарчени според приетата първоначално форма на бюджет;
През 2019 г. правителството планира 2,4 млрд. лв. дефицит, но отчита фактически реализиран дефицит в размер на 1,2 млрд. лв., което е с 1,3 млрд. лв. по-малко разходи от очакваните;
През 2020 г. правителството планира 5,2 млрд. лв. дефицит, но отчита дефицит в размер на 3,5 млрд. лв., което е с 1,7 млрд. лв. по-малко разходи от планираните;
През 2021 г. правителството планира дефицит от 4,9 млрд. лв., но приключва бюджетната година с дефицит от 3,9 млрд. лв., което е разлика от 1 млрд. лв. отново;
От всичко това става ясно, че всъщност в три от разглежданите години са се планирали дефицити, но са отчитани излишъци като крайно салдо, а в останалите три планираните дефицити са значително по-големи спрямо действително реализираните такива при крайното отчитане на съответната бюджетна година. Следователно икономическата политика на страната ни е много по-консервативна от онази, за която е получила мандат дотолкова, доколкото има значителна разлика между параметрите на гласуваните закони за Държавния бюджет и фактически отчетените параметри след тяхното изпълнение. И тук тезата, че държавата много харчи, просто няма как да бъде валидна, тъй като очевидно е доста по-малко, отколкото самата тя е планирала. Всъщност сумарният ефект показва, че държавата е изхарчила общо 10,5 млрд. лв. по-малко в периода 2016-2021 г., отколкото е планирала първоначално да изхарчи.
По отношение на капиталовите разходи:
Същите изводи важат и за капиталовите разходи през годините. В нито една от разглежданите бюджетни години размерът на капиталовите разходи, които са били гласувани в Народното събрание, не се е реализирал в пълния им обем. Тенденцията е към изкуствено надценяване всяка година. Така например, разликата между планираните и изпълнените капиталови разходи през 2016 г. е 2,3 млрд. лв.; през 2017 г. става 2,5 млрд. лв., през 2018 г. - 700 млн.; през 2019 г. - 900 млн.; през 2020 г. - 1,9 млрд. лв., а 2021 г. - отново 2,3 млрд. лв. по-малко реализирани капиталови разходи спрямо заложените.
Защо е необходима подобна ретроспекция? Поради две причини.
На първо място, за да се научим да сравняваме това, което се залага като параметри в бюджета, това което се обещава на хората, това което се хвали и критикува и това, което се случва в действителност.
На второ място, за да имаме едно наум и с бюджет 2022, че нито приходите ще бъдат толкова, колкото е обещано, нито капиталовата програма ще се изпълни, нито бюджетното салдо ще се реализира на размер, в който е гласуван.
Давам пример. Заложените капиталови разходи за 2022 г. са в размер на 8,2 млрд. лв., които са рекордни за това перо сами по себе си. При положение че през 2021 г. бяха реализирани не повече от 3,7 млрд. лв. капиталови разходи при планирани 6 млрд., не разбирам кое дава самочувствието на изпълнителната власт да вярва, че като не е могло да реализира качествени проекти за 6 млрд. лв., ще може да го направи за 8 млрд. лв. година по-късно.
Очевидно планираните дефицити през годините са резултат от изкуственото надценяване на капиталовата програма на изпълнителната власт, а не от факта, че са отпуснати няколко стотин милиона допълнително за ръст с 10 или 15% на заплатите в бюджетния сектор. И въпреки това точно в Бюджет 2022 е налице рекордна за историята на България капиталова програма от 8,2 млрд. лв. и в същото време 0 лв. за ръст на заплатите.
Заложеният дефицит е в размер на 5,9 млрд. лв., но предвид високите нива на инфлацията вероятността да се съберат значително повече приходи спрямо първоначално реализираните създава отново предпоставка за неговото намаление, ако не се предприемат допълнителни разходи. Сметката показва, че при средногодишна инфлация от 10,4%, според МФ, и при приета инфлация от 5,8% в параметрите на Бюджет 2022, то БВП ще бъде около 6-7 млрд. лв. по-висок спрямо очакванията. Това означава минимум 3-3,5 млрд. лв. повече приходи, отчитайки настоящата преразпределителна роля на държавата в икономиката. Предложеният антикризисен пакет е на обща стойност от 2 млрд. лв. Сметката отново не излиза, при положение че средногодишната инфлация остане 10,4%. Предвид динамиката от последните седмици, вероятността от нова корекция нагоре през есента не е малка.
На този фон политика по доходите продължава да няма. Средната заплата в частния сектор нарасна с 11%, а тази в държавния - с 0%, и така двете величини се изравниха за първи път, при положение че в частния сектор има "сива" икономика и недекларирана заетост. Нов ръст на минималната заплата също няма и тя ще остане 710 лв. При средна заплата от около 1700 лв. вече, това означава, че съотношението минимална/средна заплата пада до 41,7%. Това е най-ниската стойност на това съотношение от 2014 г. До края на годината средната заплата ще стане около 1900 лв., следвайки динамиката ѝ до момента, а минималната е предвидено да не се променя. Това ще постави двете величини в съотношение от около 37% буквално след няколко месеца, което е притеснително за покупателната способност.
Защо държавният бюджет продължава да се управлява консервативно, при положение че страната ни от няколко години се намира в различни по вид и форма кризи? Държавата трябва да има експанзивна политика в условията на криза, следователно трябва да харчи повече. Вместо това харчи по-малко спрямо това, което самата тя си залага. Страната ни от години преразпределя много по-малко като дял от БВП спрямо почти всички страни членки в ЕС. Отдавна ролята на държавата в икономиката е значително по-малка от стандартното за ЕС.
Проблемът не е счетоводен. Той е неолиберален. Но както често се случва у нас, "Ситият на гладния не вярва". Може би трябва да продължим да повтаряме неолибералните "опорки", че държавата много харчи и не е добре това, защото ще задлъжнее много нацията, нищо че имаме един от най-ниските нива на дълг не само в ЕС, но и в целия свят. Имам два въпроса към авторите на Бюджет 2022 и неговата актуализация: 1) Защо отказвате упорито да вдигате доходите на хората в бюджетната сфера? и 2) Защо обещахте ръст на минималната заплата в актуализацията, а след това се отметнахте? Мисля, че знам отговорите. Пицата не е пица отдавна. Нещо друго е. Обикновено тесто, но без вкус.
Автор: д-р Любослав Костов, главен икономист на КНСБ и директор на ИССИ, преподавател в УНСС
"Комерцбанк" планира да намали броя на своите клонове в Германия
Европейските пазари затвориха с повишение в последната сесия за септември
Британският независим бюджетен регулатор ще изготви прогноза за изпълнението на икономическия план на правителството на Лиз Тръс
В края на септември бюджетният излишък остава над един милиард лева, смятат в МФ
В края на август бюджетът е на плюс 1,7 млрд. лева
Властите в Сибир дават овце на семействата на мобилизирани резервисти
12 °C 25 °C
13 °C 25 °C
12 °C 22 °C
15 °C 27 °C
16 °C 29 °C
18 °C 26 °C
17 °C 27 °C
18 °C 29 °C
19 °C 26 °C
18 °C 28 °C
18 °C 31 °C
19 °C 27 °C
Официални актове и съобщения
От българите по света
За българите по света
ПАМЕТ от фотоархива на БТА
Журналистиката ДНЕС & УТРЕ
XVI световна среща на българските медии
30 години награди "Аскеер"
Мениджър на годината 2021
Facebook Instagram YouTube Twitter LinkedIn
За контакти 02 9814 208
© 2022. Всички права са запазени.
Ред и условия на БТА за отразяване на предизборната кампания 02.10.2022 г.
Карта на сайта Политика за поверителност Общи условия Декларация за достъпност
Към 19:56 на 30.09.2022 Новините от днес
Китайски артист превръща редовното тестване за КОВИД-19 в изкуство
Косово въвежда визи за всички руски граждани без изключения
Ще бъдем първа политическа сила, ще "отключим" потенциала на България, заяви Кирил Петков на концерт пред НДК
Съвременната Украйна е създадена от Русия, заяви Путин
Петя Баракова: "Програмата изигра своята роля за резултатите на Световното първенство"
"Комерцбанк" планира да намали броя на своите клонове в Германия
68 на сто от хората в Гърция смятат турците за приятели, а за 19 на сто те са неприятелски народ
НАТО: Анексирането от Русия на украинските области не води до промяна, Украйна има право на самоотбрана
Коалиция „БСП за България“ закри в Пловдив предизборната си кампания
Партията на Марин Льо Пен "Национален сбор" ще избере нов председател
Между шест и осем партии биха влезли в 48-ото Народно събрание, сочат данни на четири социологически агенции
30.09.2022 19:36 Официални актове и съобщения
Министърът на туризма д-р Илин Димитров обсъди общи действия за утвърждаване на бранд България с летищните оператори на София, Варна и Бургас
Лоренцо Мичели: "Трябва да си научим уроците"
АНА-МПА: От понеделник в Гърция започват ваксинациите с обновените ваксини срещу подвариантите на САРС-КОВ2
Гергана Димитрова: "Канада ни надигра"
Европейските пазари затвориха с повишение в последната сесия за септември
Албанският президент определи като "лоша новина" анексирането на четири украински региона от Русия
Дизайнерът Карл Лагерфелд ще бъде почетен с голяма ретроспектива в Музея на изкуствата "Метрополитън"
Политиците трябва да получим задача от избирателите, смята съпредседателят на "Демократична България" Христо Иванов
България ще участва с 11 състезатели на Балканиадата по джудо до 21 години в Подгорица
БНБ вдига основния лихвен процент на 0,49 на сто от утре
30.09.2022 19:17 Официални актове и съобщения
Централна Избирателна Комисия - Решение № 1516-НС
30.09.2022 19:15 Официални актове и съобщения
Обновена е градинката в ловешкия квартал „Кольо Фичето“
Съдът определи домашен арест за 18-годишния младеж, обвиняем за причиняването на катастрофа в Шумен, при която загина жена
Плевенчани на различна възраст се включиха в инициативата "Заедно за един милион хороводни стъпки"
Димитър Кузманов започва нов тенис-проект в Пловдив, получил е подкрепа от кмета на града
Да се крие зад ЕС няма да донесе нищо добро на Гърция, смята турският външен министър
САЩ наложи нови санкции на Русия след анексирането на украинските територии
Британският независим бюджетен регулатор ще изготви прогноза за изпълнението на икономическия план на правителството на Лиз Тръс
България загуби срещу Канада и отпадна от Мондиал 2022 по волейбол за жени
Девойките от националния отбор по художествена гимнастика показаха новите си композиции
В края на септември бюджетният излишък остава над един милиард лева, смятат в МФ
Белга: Жените са с по-високо образование от мъжете във всички страни от ОИСР
Украйна ще продължи да "освобождава своите земи и своя народ", заяви външният министър
В над 1600 секции ще се гласува в предсрочните парламентарни избори в София на 2 октомври
Десетки хора протестираха пред посолството на Иран в Букурещ: "Осъждаме международния тероризъм"
Черно море победи Ботев Враца с гол в добавеното време, нов силен мач за младия талант Николай Златев
30.09.2022 19:00 Официални актове и съобщения
Въвежда се временна организация на движението по някои улици в централната част на гр. Търговище във връзка с предстоящите избори за Народно събрание
В края на август бюджетът е на плюс 1,7 млрд. лева
30.09.2022 18:57 Официални актове и съобщения
Цвета Галунова, “БСП за България”: Държавата трябва да инвестира в малките населени места
Валежите от урагана Иън са се увеличили с най-малко 10 процента заради климатичните промени
Гол на Матиас Курьор в добавеното време осигури победата на Черно море срещу Ботев (Враца)
30.09.2022 18:53 Официални актове и съобщения
Вътрешна сигурност работи по сигнал от гражданин за поискан подкуп
Черно море (Варна) победи Ботев (Враца) и се доближи на точка от върха в Първа лига
30.09.2022 18:51 Официални актове и съобщения
Публикувани са данните за изпълнението на консолидираната фискална програма към 31.08.2022 г.
30.09.2022 18:48 Официални актове и съобщения
МФ очаква превишение на приходите над разходите по консолидираната фискална програма в размер на 1 055 млн. лв. към края на септември 2022 г.
Новак Джокович стигна до полуфинал на турнира по тенис в Тел Авив след два часа битка срещу канадец
КосоваПрес се присъединява към Европейския алианс на информационните агенции
Тази интернет страница използва бисквитки (cookies). Като приемете бисквитките, можете да се възползвате от оптималното поведение на интернет страницата.