bg ru bg bg hbs_cyr bg uk hbs_cyr mk bg bg bg uk bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru bg bg ru vi en en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg en en en en en en en en ru bg bg bg bg bg bg bg ru bg en hbs_lat bg ru hbs_lat bg bg hbs_lat bg bg bg bg
Крумово градищеОбщините в България | Общините в България
Изберете категория Aврен Aйтос Aксаково Aлфатар Aнтон Aнтоново Aприлци Aрдино Aсеновград Абланица Аканджиево Ангел Войвода Арда Ахтопол Балей Балчик Баните Банкя Банско Батак Батановци Бежаново Безводно Белене Беленци Бели вир Бели Осъм Белица Бело поле Белово Белоградчик Белополци Белополяне Белослав Бенковски Берковица Беслен Биркова Бистрица Благоевград Благоево Блатска Бобов дол Бобошево Богданлия Богданов дол Божурица Божурище Бойно Бойчиновци Болярово Борино Борован Борово Боснек Ботевград Боян Ботево Братя Даскалови Брацигово Брегово Брезник Брезово Брестница Брусарци Брястово Буново Бургас Бучино Български Извор Българчево Бърдарски геран Бяла (Варна) Бяла (Русе) Бяла река Бяла Слатина Бяла Черква Варна Велики Преслав Велико Търново Велинград Велишане Венец Ветово Ветрино Видео Видин Виево Винево Вискяр Витановци Владая Влахово Войново Воловарци Враца Вълчедръм Вълчи дол Върбица Върхари Вършец Габра Габровица Габровница Габрово Гайтаниново Генерал Тошево Георги Дамяново Гецово Главиница Глухар Годеч Голема Раковица Големо Бучино Голеш Голям Чардак Голямо Белово Горна Малина Горна Оряховица Горно Хърково Горско Калугерово Горско Косово Господиново Гоце Делчев Грамада Граф Игнатиево Грашево Григорево Гугутка Гулянци Гурково Гълъбово Гъмзово Гърмен Давидово Даскалово Две Могили Дебочица Девин Девня Дерманци Джебел Дивотино Димитровград Димово Добревци Добрич Добричка Добруджанка Доганово Долна баня Долни Дъбник Долни чифлик Долно Луково Долно Озирово Доспат Драбишна Драганово Драгиново Драгичево Драгоман Драгомир Дренково Дряновец Дряново Дулово Дупница Дъбен Дъбрава Дъбравите Дългопол Дядовско Дянково Езерче Елена Еленово Елешница Елин Пелин Елхово Етрополе Железино Железник Женда Житница Забърдо Завет Зарник Зелендол Земен Зидарци Златарица Златица Златна Панега Златоград Змеево Ивайловград Иваново Изгрев Илинден Искър Исперих Ихтиман Йончово Каблешково Каварна Казанлък Кайнарджа Калековец Калояново Каменица Камено Каменци Каняк Каолиново Караманци Караполци Карлово Карлуково Карнобат Каспичан Кирково Китен Киченица Кладница Кметства – Община Стамболово Кметства – община Царево Кметства към община Венец Кметства към община Първомай Кметства към община Ружинци Кметства към Община Тутракан Кметства Община Антоново Кметства Община Ардино Кметства Община Иваново Кметства община Лозница Кметства Община Червен бряг Кметства Сливен Кметство Изток Кнежа Кобиляне Ковачевци Коевци Козлодуй Колец Комарево Комунига Кондово Копривлен Копривщица Косово Костанденец Костенец Костинброд Котел Кочериново Кралев дол Краново Красно градище Кресна Криводол Кричим Крумовград Крушари Крушовица Кръстава Кубрат Куделин Куклен Кула Кулина вода Кунино Кутела Кърджали Кьосево Кюстендил Лазарово Левски Ленково Лесичово Лесковец Лесново Летница Лешко Лиляче Липник Ловеч Логодаж Лозница Лом Луковит Лъки Любимец Люлин Лясковец Лясково Мадан Маджарово Македонци Макреш Малко Търново Малък чардак Марица Марулево Медени поляни Медковец Мездра Мененкьово Мещица Мизия Миладиново Минерални бани Минзухар Мирково Могилица Момина клисура Момчилград Момчиловци Монтана Мортагоново Мост Мощанец Мусачево Мъглиж Найден Герово Невестино Неделево Неделино Несебър Никола Козлево Николаево Никопол Нова Загора Нова Ловча Нови Пазар Нови хан Ново Лески Ново Село Новоселище Ночево Обел Обзор Оброчище Огняново Омуртаг Опака Опан Опълченско Ореховица Оряхово Осенец Островица Охрид Павел Баня Павликени Падала Падеш Пазарджик Пазарджик Пампорово Панагюрище Паничково Парил Пастра Патица Пашови Перник Перущица Петелово Петково Петревене Петрелик Петрич Пещера Пещерна Пирдоп Планинец Плевен Плевун Пловдив Побит камък Покровник Полковник Чолаково Полски Тръмбеш Помен Поморие Попово Попрусаново Пордим Посев Потоп Правец Правище Приморско Провадия Просена Пчеларово Първомай Първомайци Равда Равно поле Радинград Раднево Радомир Радуй Разград Разлог Ракитница Ракитово Раковски Расник Рибен Рила Рилският манастир Рилци Рогош Родопи Роман Рохлева Рударци Рудозем Руен Ружинци Румянцево Рупци Русе Садово Самоков Самуил Сандански Сапарева Баня Сатовча Света Петка Свети Влас Светослав Свиленград Свищов Свободиново Своге Севлиево Селище Селищен дол Сенокос Септември Сестримо Силистра Симеоновград Симитли Сираково Ситово Скутаре Славеево Сливен Сливница Сливо поле Смилян Смирненски Смолско Смолян Смочево Смядово Созопол Соколово Сопот София Спахиево Средец Средище Стамболийски Стамболово Стара Загора Стежерово Столник Стражец Стражица Стралджа Стрелково Стрелча Строево Струмяни Студена Суворово Сунгурларе Сусам Сухиндол Съединение Сърница Татарево Твърдица Теплен Тервел Тетевен Тетово Тешово Тодоричене Топ Банери Тополовград Топчии Торос Троян Трън Трявна Тунджа Тутракан Търговище Търняне Търън Угърчин Хаджидимово Хайредин Харманли Хасково Хисаря Хитрино Хотанца Храброво Цар Калоян Царев брод Царевец Царево Царимир Ценово Церово Църква Чавдар Челопеч Чепеларе Червен бряг Черна Черна гора Черноморец Черноочене Чипровци Чирпан ЧИТАЛИЩЕ СВЕТЛИНА – ЦАРЕВЕЦ Чифлик Чупрене Чурек Шабла Шипково Широка лъка Шумен Ъглен Ябланица Яворово Якимово Якоруда Ямбол Ярджиловци Ясеновец
Община Вълчи дол – живей активно
Вълчи дол е пример за община, която постига високи резултати при изпълнението на своите социални политики.
Александър Александров – моторът за развитие и съзидание на община Ружинци по пътя на промяната!
Шоуто „Звук и светлина“ е най-популярното и уникално звуково и светлинно шоу в България.
Велинград – много повече от СПА!
Велинград е един от най-големите балнеологични курорти в България и е известен като „СПА столицата на Балканите“.
Посещавали ли сте съкровищата на Петрич?
Есента дойде и застудя.Не и в Петрич!Тук климатът е мек, а времето - приятно за разходка.
22 март – официалният празник на Велико Търново
Велико Търново се намира в централната част на Северна България.
Община Смолян крие за всекиго по нещо!
Смолян е планински град, който притежава атмосфера, заслужаваща да бъде усетена.
Разположена  в Източните Родопи, община Минерални Бани разполага с много забележителности и природни красоти.
Велико Търново и аудио-визуалният спектакъл „Звук и светлина“
Велико Търново е един от красивите български градове. Той е столица на Втората Българска държава.
Какво не знаете за община Цар Калоян?
Община Цар Калоян се състои от 3 населени места: Езерче, Костанденец, Цар Калоян.
Карнобат, бул. България 12
Община Карнобат се намира в югоизточната част на Република България и е включена в административно-териториалните граници на Бургаска област. На север граничи с община Сунгурларе, на изток с общините Айтос и Камено, на юг с община Средец и на запад с община Стралджа. Административен център на общината е гр. Карнобат и включва 30 населени места с население в края на 2003 год. от 28 843 души, от които 19 682 живеят в гр. Карнобат. По-големи населени места с население над 500 души са селата Екз. Антимово, Искра, Крумово градище, Кликач и Невестино.
По своето географско разположение общината заема значимо място в транспортно-комуникационната система на страната. През територията й преминават важни транспортни коридори в посоките изток и запад, както и връзки към северната и южната част на България.
Общата територия на община Карнобат е 806 кв.км. Релефът в по-голямата си част е равнинен, прорязан от долините на реките Мочурица и Русокастренска. В северната част се издигат две вериги от сравнително ниски /500-600м/ и разляти хълмове, които представляват последни разклонения на Карнобатско-Айтоската планина. На юг теренът преминава в равнина, с изолирани хълмове и теренни гънки и прелива в Карнобатската котловина. Южно от гр. Карнобат се издигат Хисарските възвишения /500 м./. Средната надморска височина на територията на общината е 217 м.
Ришкият проход свързва общината със Северна България. В северната част от територията се намира част от Карнобатско-Айтоска Стара планина. Южно от гр. Карнобат се издигат Хисарските възвишения. Историческите извори сочат, че от ХV век насам градът е бил винаги административен център, стопанско и търговско средище с традиционен ежегоден панаир. В сведенията и пътеписните бележки се споменава под различни имена: Кариноваса, Каринабад, Карново…
Първото писмено сведение за Карнобат – от 1153 г., се съдържа в „Географията“ на арабския пътешественик и учен Ал Идриси.
През Възраждането става обединителен център на културно-просветното развитие на района. През 1838 г. е построена църквата „Свети Йоан Богослов“, през 1862 г. е създадено читалище „Развитие“ (сега „Димитър Полянов“) – едно от първите в днешна Югоизточна България, а през 1864 г. се открива и светско училище.
Територията на днешния град е обитавана от най-дълбока древност. За това свидетелстват Карнобатската селищна могила и римската крепост Маркела (Крумово кале, Хисарлъка), край която през VIII век кан Кардам удържал бляскава победа над византийците. Оттогава селището е българско. Под турско владичество пада през 1371 г. В дубровнишки документ от 1595 г. е отбелязано като Караново, както всъщност са го наричали българите. През 1762 г. дубровничанинът Божкович за първи път го споменава със сегашното му име Карнобат.
По това време градът е бил важен овцевъден център, известен с местната порода карнобатска овца. Произвеждали се големи количества месо, вълна, пастърма, луканка, свещи, сапун. Прочут бил двуседмичният панаир за добитък. След руско-турските войни от първата половина на XIX век много жители на града се изселват в Бесарабия. През 1862 г. е открито класно училище, известно като Карановско. През Освободителната руско-турска война (1877 – 1878) Карнобат силно пострадал, но впоследствие, благодарение на богатия селскостопански район, традициите в животновъдството и винопроизводството, както и жп линията София-Бургас, започва да се развива. От 1953 до 1962 г. се нарича Поляновград, след което отново му връщат днешното име. Родно място е на македоно-одринския революционер Слав Мерджанов.
Карнобатският регион, разположен пред южните подстъпи на Ришкия и Върбишкия проход, има древна и богата история и култура. Следи от живот има още от неолитната епоха. Селища и могили разкриват следи от живот от енеолитната, бронзовата и желязната епоха, богат поселищен живот от античността и средновековието. След създаването на българската държава през 681 година, поради изключителната си роля, земите на днешния Карнобатски край стават арена на военни действия и вековни интереси между България и Византия.
От времето на Първото българско царство най-значимият обект е намиращата се на 7,5 км западно от Карнобат крепост Маркели, важен градски епископски и военен център.
През османското владичество Карнобат е административен център на нахия, а по-късно на каза в Силистренски санджак. Сведения за стопанството, бита, културата, архитектурата и др. на града и селата за периода ХІV – ХІХ в. се съдържат в османо-турски данъчни регистри и в пътеписи на чужди пътешественици. Пред този период градът се споменава под различни имена.
Показателен факт за възрожденските процеси в региона е свещенодействието на поп Стойко Владиславов – бъдещият епископ Софроний Врачански, в Карнобатска енория през 1791 – 1792 г. През Възраждането градът е значим търговско – занаятчийски център, прочут с пазара и големия карнобатски панаир.
Градът е обединителен център на културно-просветни процеси и борба за независима българска църква в района през ХІХ в. Учреденото през 1862 г. Карнобатско читалище “Св.Св. Кирил и Методий” е едно от първите в днешна Югоизточна България.
След Освобождението (1878 г. ) настъпват съществени обществено-икономически преобразования и Карнобат се утвърждава като административен, стопански и културно-просветен център.
В Карнобат и Карнобатския край са родени редица бележити културни и научни дейци. Сред тях се открояват имената на: Никифор Н.Попов – автор на първия учебник по стокознание в България, писателите Димитър Полянов, Иван Карановски, Минко Неволин, Ненчо Савов, Мария Шопова, Георги Равнинов, художниците Бенчо Обрешков (единственият български художник, носител на наградата “Гран при” през 1937), Жечко Попов, Дончо Вълчев, Иван Водев, академик Димитър Косев, професор Жельо Авджиев, професор Велко Тонев.
Искра, Каринабад, Кариноваса, Карнобат, Карново, Кликач, Крумово градище, Маркела, Невестино, Община Карнобат
Защита на личните данни
© Имедия Консулт ЕООД 2012-2019.