bg ru bg bg hbs_cyr bg uk hbs_cyr mk bg bg bg uk bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru bg ru ca hbs_lat en en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg en en bg en bg en en en en en en en en en en en en en en bg ru uk en en en en en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg uk bg bg bg bg bg bg ru sl ca nl ru ca ca zh ru fr fr de hbs_cyr fr ca fr ru uk nn sv ru zh oc ca ru sv it fr uk ca sv fa ru oc fr fr uk de fr fr bg de ro eu en en bg hbs_cyr ru ru hbs_cyr ru bg mk ru kk bg uk ru ru mk ru ru mk ru ru uk uk ru bg bg ru ru ru en ro en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg en en en en en en bg bg ru ru ru hbs_lat en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg en hbs_lat bg ru hbs_lat bg bg hbs_lat bg bg bg bg
БелоградчикОбщините в България | Общините в България
Изберете категория Aврен Aйтос Aксаково Aлфатар Aнтон Aнтоново Aприлци Aрдино Aсеновград Абланица Аканджиево Ангел Войвода Арда Ахтопол Балей Балчик Баните Банкя Банско Батак Батановци Бежаново Безводно Белене Беленци Бели вир Бели Осъм Белица Бело поле Белово Белоградчик Белополци Белополяне Белослав Бенковски Берковица Беслен Биркова Бистрица Благоевград Благоево Блатска Бобов дол Бобошево Богданлия Богданов дол Божурица Божурище Бойно Бойчиновци Болярово Борино Борован Борово Боснек Ботевград Боян Ботево Братя Даскалови Брацигово Брегово Брезник Брезово Брестница Брусарци Брястово Буново Бургас Бучино Български Извор Българчево Бърдарски геран Бяла (Варна) Бяла (Русе) Бяла река Бяла Слатина Бяла Черква Варна Велики Преслав Велико Търново Велинград Велишане Венец Ветово Ветрино Видео Видин Виево Винево Вискяр Витановци Владая Влахово Войново Воловарци Враца Вълчедръм Вълчи дол Върбица Върхари Вършец Габра Габровица Габровница Габрово Гайтаниново Генерал Тошево Георги Дамяново Гецово Главиница Глухар Годеч Голема Раковица Големо Бучино Голеш Голям Чардак Голямо Белово Горна Малина Горна Оряховица Горно Хърково Горско Калугерово Горско Косово Господиново Гоце Делчев Грамада Граф Игнатиево Грашево Григорево Гугутка Гулянци Гурково Гълъбово Гъмзово Гърмен Давидово Даскалово Две Могили Дебочица Девин Девня Дерманци Джебел Дивотино Димитровград Димово Добревци Добрич Добричка Добруджанка Доганово Долна баня Долни Дъбник Долни чифлик Долно Луково Долно Озирово Доспат Драбишна Драганово Драгиново Драгичево Драгоман Драгомир Дренково Дряновец Дряново Дулово Дупница Дъбен Дъбрава Дъбравите Дългопол Дядовско Дянково Езерче Елена Еленово Елешница Елин Пелин Елхово Етрополе Железино Железник Женда Житница Забърдо Завет Зарник Зелендол Земен Зидарци Златарица Златица Златна Панега Златоград Змеево Ивайловград Иваново Изгрев Илинден Искър Исперих Ихтиман Йончово Каблешково Каварна Казанлък Кайнарджа Калековец Калояново Каменица Камено Каменци Каняк Каолиново Караманци Караполци Карлово Карлуково Карнобат Каспичан Кирково Китен Киченица Кладница Кметства – Община Стамболово Кметства – община Царево Кметства към община Венец Кметства към община Първомай Кметства към община Ружинци Кметства към Община Тутракан Кметства Община Антоново Кметства Община Ардино Кметства Община Иваново Кметства община Лозница Кметства Община Червен бряг Кметства Сливен Кметство Изток Кнежа Кобиляне Ковачевци Коевци Козлодуй Колец Комарево Комунига Кондово Копривлен Копривщица Косово Костанденец Костенец Костинброд Котел Кочериново Кралев дол Краново Красно градище Кресна Криводол Кричим Крумовград Крушари Крушовица Кръстава Кубрат Куделин Куклен Кула Кулина вода Кунино Кутела Кърджали Кьосево Кюстендил Лазарово Левски Ленково Лесичово Лесковец Лесново Летница Лешко Лиляче Липник Ловеч Логодаж Лозница Лом Луковит Лъки Любимец Люлин Лясковец Лясково Мадан Маджарово Македонци Макреш Малко Търново Малък чардак Марица Марулево Медени поляни Медковец Мездра Мененкьово Мещица Мизия Миладиново Минерални бани Минзухар Мирково Могилица Момина клисура Момчилград Момчиловци Монтана Мортагоново Мост Мощанец Мусачево Мъглиж Найден Герово Невестино Неделево Неделино Несебър Никола Козлево Николаево Никопол Нова Загора Нова Ловча Нови Пазар Нови хан Ново Лески Ново Село Новоселище Ночево Обел Обзор Оброчище Огняново Омуртаг Опака Опан Опълченско Ореховица Оряхово Осенец Островица Охрид Павел Баня Павликени Падала Падеш Пазарджик Пазарджик Пампорово Панагюрище Паничково Парил Пастра Патица Пашови Перник Перущица Петелово Петково Петревене Петрелик Петрич Пещера Пещерна Пирдоп Планинец Плевен Плевун Пловдив Побит камък Покровник Полковник Чолаково Полски Тръмбеш Помен Поморие Попово Попрусаново Пордим Посев Потоп Правец Правище Приморско Провадия Просена Пчеларово Първомай Първомайци Равда Равно поле Радинград Раднево Радомир Радуй Разград Разлог Ракитница Ракитово Раковски Расник Рибен Рила Рилският манастир Рилци Рогош Родопи Роман Рохлева Рударци Рудозем Руен Ружинци Румянцево Рупци Русе Садово Самоков Самуил Сандански Сапарева Баня Сатовча Света Петка Свети Влас Светослав Свиленград Свищов Свободиново Своге Севлиево Селище Селищен дол Сенокос Септември Сестримо Силистра Симеоновград Симитли Сираково Ситово Скутаре Славеево Сливен Сливница Сливо поле Смилян Смирненски Смолско Смолян Смочево Смядово Созопол Соколово Сопот София Спахиево Средец Средище Стамболийски Стамболово Стара Загора Стежерово Столник Стражец Стражица Стралджа Стрелково Стрелча Строево Струмяни Студена Суворово Сунгурларе Сусам Сухиндол Съединение Сърница Татарево Твърдица Теплен Тервел Тетевен Тетово Тешово Тодоричене Топ Банери Тополовград Топчии Торос Троян Трън Трявна Тунджа Тутракан Търговище Търняне Търън Угърчин Хаджидимово Хайредин Харманли Хасково Хисаря Хитрино Хотанца Храброво Цар Калоян Царев брод Царевец Царево Царимир Ценово Церово Църква Чавдар Челопеч Чепеларе Червен бряг Черна Черна гора Черноморец Черноочене Чипровци Чирпан ЧИТАЛИЩЕ СВЕТЛИНА – ЦАРЕВЕЦ Чифлик Чупрене Чурек Шабла Шипково Широка лъка Шумен Ъглен Ябланица Яворово Якимово Якоруда Ямбол Ярджиловци Ясеновец
Община Вълчи дол – живей активно
Вълчи дол е пример за община, която постига високи резултати при изпълнението на своите социални политики.
Александър Александров – моторът за развитие и съзидание на община Ружинци по пътя на промяната!
Шоуто „Звук и светлина“ е най-популярното и уникално звуково и светлинно шоу в България.
Велинград – много повече от СПА!
Велинград е един от най-големите балнеологични курорти в България и е известен като „СПА столицата на Балканите“.
Посещавали ли сте съкровищата на Петрич?
Есента дойде и застудя.Не и в Петрич!Тук климатът е мек, а времето - приятно за разходка.
22 март – официалният празник на Велико Търново
Велико Търново се намира в централната част на Северна България.
Община Смолян крие за всекиго по нещо!
Смолян е планински град, който притежава атмосфера, заслужаваща да бъде усетена.
Разположена  в Източните Родопи, община Минерални Бани разполага с много забележителности и природни красоти.
Велико Търново и аудио-визуалният спектакъл „Звук и светлина“
Велико Търново е един от красивите български градове. Той е столица на Втората Българска държава.
Какво не знаете за община Цар Калоян?
Община Цар Калоян се състои от 3 населени места: Езерче, Костанденец, Цар Калоян.
с. Ружинци, област Видин ул. Георги Димитров № 31
Александър Александров – моторът за развитие и съзидание на община Ружинци по пътя на промяната!
Чуем ли за Северозападна България винаги се сещаме за красивата природа, плодородната земя и завиждаме за големия потенциал, който региона има – близостта до река Дунав, Сърбия и Румъния, строителството на магистралата Видин-Ботевград, която ще пресече общината от север на юг.
В последните години често регионът се обобщава и с общия знаменател – западащ регион. Но, за да сме обективни, трябва да признаем, че винаги има изключения и че с работа, откритост и последователност нещата винаги могат да се променят към добро. Община Ружинци е примерът в Северозапада, че когато управлението е в правилните ръце може да се постигне много. А ръцете са на Александър Александров, кмет на община Ружинци от 2015 г. насам. Вече два пъти той печели одобрението и уважението на жителите на общината- първо, за да отлепи общината от дъното, а след това да я превърне общината в по-добро място за живот. А добрият живот изисква добра инфраструктура в населените места, качествени медицински, социални и образователни услуги, справедливост и грижа към хората в нужда.
Като бивш учител – той най-добре знае как се постигат добри резултати, а и как да изисква това и от стегната си администрация. А и всичко това трябва да обхване площ от 232 кв. км с 10 населени места –Бело поле, Гюргич, Динково, Дражинци, Дреновец, Плешивец, Роглец, Ружинци, Тополовец и Черно поле. Редом с това съвременното местно управление изисква и адекватни грижим към опазването на околната среда, внедряване на електронни услуги и база за функциониране на модерните телекомуникации.
А в Ружинци всичко това се случва, защото когато се търси начин, се намират възможности. За последните 5 години Александър Александров изправи Ружинци като администрация със самочувствие в област Видин. Ружинци впечатлява с модерното състоянието на обществените сгради, на чистотата и зелените площи в населените места, на образованието и училищното здравеопазване, на спорта и културата. Приветливите детски градини, училища, читалища дават усещането за положения здрав труд от кметския екип. А информационните табели, сочещи привлечените европейски инвестиции от оперативните програми, издават големия капацитет на администрацията и доверието, което тя има, за да печели и изпълнява големи проекти. За последните пет години общината привлече милиони европейски инвестиции от Програмата за развитие на селските райони и Програмите за трансгранично сътрудничество България- Сърбия и с Румъния.
Кметът Александров се ползва и с уважението на българското правителство, което отпусна сериозни средства от държавния бюджет за ремонти и подобрения на пътища и други инфраструктура. С евросредствата пък се реализираха мащабни проекти като :“Реконструкция и изграждане на нови участъци на вътрешна водопроводна мрежа на село Бело поле и село Ружинци“ на стойност 4,9 млн.лв.; „Подмяна на улично осветление в селата Ружинци, Бело поле, Дреновец, Тополовец и Динково“ на обща стойност 700 000 лв.; реконструкция на сграда в центъра на Ружинци за превръщането й в център за предоставяне на социални услуги, както и по първия етап на реконструкцията на бившата поликлиника в Ружинци с цел разкриване на нова социална услуга. В момента общината работи по други три проекта, подкрепени от Програмата за развитие на селските райони за периода 2014 – 2020 г.
Те предвиждат изграждане на спортна инфраструктура в Ружинци и с. Бело поле“, за близо 100 хил.лв. „Обновяване на паркове и градини в три населени места на територията на община Ружинци – с. Ружинци, с. Бело поле и с. Дреновец“, на стойност 744 хил. лв. и „Реконструкция и рехабилитация на улици и тротоари в общ. Ружинци, обл. Видин“, на стойност 1,1 млн.лв. На територията на община Ружинци се поддържат и подкрепят 4 детски градини и 3 училища. През 2018 г. започнахме изграждането на обект „Реконструкция и пристрояване на сграда общинска собственост за детска градина в с. Бело поле на стойност 680 000 лв. Социалната политика е основен приоритет на кмета.
За това са намалени таксите за ползване на ясли и детски градини, за да се подпомогнат младите семейства. Подсигурен е и безплатен транспорт в общината на над 150 ученици всяка година за училищата в Дреновец и Ружинци, осигурена е заетост за рекорден спад на безработицата. Над 700 души получават безплатна храна във всички населени места на общината. Подкрепата за болни или възрастни хора, нуждаещи се от личен асистент или домашен помощник, е друг приоритет, по който се работи.
И покрай всички тези дейности се намира време и за богат културен календар. Ружинци е община с бъдеще! А то обещава да е светло след като магистралата от Видин до София бъде факт и разстоянията ще бъдат само въпрос на кратък преход. Бизнесът  ще има по-добра и удобна връзка. Така ще се повиши пътната безопасност, защото трафика ще е извън населените места.
КМЕТСТВА КЪМ ОБЩИНА РУЖИНЦИ
Кметът на община Ружинци  Александър Александров
Адрес: 3930, с. Ружинци, обл.Видин, ул. „Георги Димитров” № 31
тел. 09324/ 22 83, 0878 664 666, факс 09324/ 26 04, e-mail: rujinci@abv.bg
Община Ружинци е разположена в Северозападна България. На северозапад граничи с Oбщина Димово, на изток и на юг – с Oбщина Брусарци (Oбласт Монтана), на югозапад и запад – с общините Белоградчик и Чупрене.
Територията на Общината обхваща площ от 232 кв.км., което представлява 0.214% от територията на страната.
Административен център е с. Ружинци, който се намира на 54 км. от областния Видин. В административно- териториалните граници на Общината са включени 10 населени места – селата Бело поле, Динково, Дреновец, Гюргич, Дражинци, Ружинци, Плешивец, Роглец, Тополовец и Черно поле.
Релефът на Общината е равнинен и полупланински. Средната надморска височина е 255,1 м. Климатът е умереноконтинентален. Средногодишната температура е 10,5 oС, средногодишните валежи – 560 л/м3.
Преобладаващи почвени видове са сивите горски и светлосивите псевдоподзолисти горски почви. През територията на Общината преминава река Лом. Дял във водния баланс на община Ружинци заемат и трите язовира в землищата на селата Гюргич, Дреновец и Дражинци.
От общата площ на Община Ружинци земеделската земя обхваща 182 909 дка, обработваемата земя е 144 607 дка, водните площи – 4 339 дка, горските територии – 38 676 дка, урбанизираната територия – 5 274 дка.
На територията на общината има обявени защитени природни обекти – вековни дървета на възраст над 200 години.
В северната част на Общината преминава железопътната линия Видин – София. На територията на Общината се намира гара Дреновец, която има транзитен характер. Друга ж.п връзка на общината със страната е Гара Орешец, която се намира на 10 км. от с. Ружинци.
Съхраненото фолклорно наследство и красива природа в Общината се отчитат като важни предпоставки за развитието на опознавателен, селски, риболовен и екологичен туризъм. На територията на Община Ружинци в близост до с. Дреновец се намира основаният преди ХІ век Добридолски манастир.
В И З И Я
Община Ружинци – обновена и привликателна за живот европейска община с модерна инфраструктура, икономически растеж и заетост, подобрено качество на живот и устойчиво развитие.
Население на община Ружинци по постоянен и настоящ адрес към 15.12.2011 г.
Постоянен и настоящ адрес в същото НМ
СУ „Н. Й. Вапцаров“ с. Ружинци
3930, с. Ружинци, ул.“Горан Ценов “ №2
тел. 09324/ 22 93, e-mail: ou_rujinci@abv.bg
СУ „Н. Й. Вапцаров“ с. Дреновец
3920, с. Дреновец ул. „Георги Димитров“ 130
тел. 09369/ 81 23, e-mail: sou_drenovec@abv.bg
ОУ „Св. св. Кирил и Методий“ с. Бело поле
3961, с. Бело поле, ул.“Витко Иванов“ №10
тел. 09325/ 22 17, e-mail: ou_belo_pole@dir.bg
ДГ “Изгрев” – с. Ружинци
3930, с. Ружинци, ул. “Боян Статев” №2
тел. 09324/ 23 98
ДГ “Палавници” – с. Дреновец,
3920, с. Дреновец, ул. “Спортист” 2Б
тел. 0884/ 794 951
ДГ “Детелина” – с. Черно поле
3922, с. Черно поле, ул. “Георги Димитров”
тел. 0884/ 704 937
ДГ “Щурче” – с. Бело поле
3961, с. Бело поле
тел. 0884/ 704 936
Oбщина Брусарци, Oбщина Димово, Бело поле, Белоградчик, Видин, Гюргич, Динково, Дражинци, Дреновец, ОБЩИНА РУЖИНЦИ, Плешивец, Роглец, Ружинци, Северозападна България, Тополовец, Черно поле, Чупрене
Димово, ул. Георги Димитров 137
Община Димово е разположена в северозападната част на Република България. Град Димово е средище на общината от IV функционален тип. Общината е обособена с Указ № 2704 на Държавния съвет на Република България от 28.08.1987 г. и е съставна част от област Видин, Северозападен планов регион с обща площ 402,866 м2 което представлява 13,3% от територията на областта. Граничи с шест други общинни от областта – Белоградчик, Ружинци, Чупрене, Макреш и Видин и община Лом от област Монтана. Като „отворена система“ общината осъществява връзките си с тях и другите населени места от областта и страната посредством осем вход-изхода. Транспортната пътна мрежа включва преобладаващо третокласни и четвъртокласни пътища. През гр. Димово преминава международен път Е – 79, по трасето на Европейски коридор № 4, на 30 км от града се намира Фериботната връзка Видин – Калафат и КПП Връшка чука, а на 50 км КПП – Брегово. Предстои откриването на ГКПП – Салаш. Общата дължина на функциониращата пътна мрежа е 154,9 км. Разстоянието между крайните селища в общината е 63 км (от с. Ярловица до с. Яньовец ). Центърът на общината се намира на 35 км от град Видин и на 70 км от град Монтана.
Статистически данни: Площ: 402,5 км2
Население(към 21. 07. 2009 ): 6942 жители
Населени места: 1 град – гр.Димово (център на общината); 22 села – Село Арчар, Село Бела, Село Държаница, Село Дълго поле, Село Извор, Село Карбинци, Село Кладоруб, Село Костичовци, Село Лагошевци, Село Мали Дреновец, Село Медовница, Село Орешец, Село Гара Орешец, Село Острокапци, Село Септемврийци, Село Шипот, Село Скомля, Село Върбовчец, Село Владиченци, Село Воднянци, Село Яньовец, Село Ярловица
гр.Димово: 1 197 жители
с.Арчар: 2 710 жители
МАЛКИ И СРЕДНИ ПРЕДПРИЯТИЯ
Развитието на сектора на малките и средни предприятия в общината следва от близо общите тенденции на развитие на частния сектор в страната по отношение на размера, отрасловата специализация, източниците на стартов капитал, резултатите от дейността, пречките за растеж и развитие. Специфична характеристика е относително големия дял на МСП в земеделието в сравнение със средния за страната.
Малкият бизнес има значителен дял в общинската икономика в сферата на обслужването. Над 90% от магазините за хранителни стоки и стоки за бита са на едноличните фирми. Техни са всички заведения за развлечение и хранене, както и авторемонтните, тенекеджийските и транспортните услуги.
Средният бизнес е ограничен главно в обработката на земята или в производството на селскостопанска продукция. Тези фирми са и основните арендатори на земеделска земя на територията на общината.
Създаването на малки фирми и поощряването на тяхната дейност е един от механизмите за борба с високата безработица.
За специализация в общинската икономика, както е видно и от изброените предприятия и характера на тяхната дейност нe можем да говорим.
Голяма част от работещото население е заето в селскостопанското производство и в непроизводствената сфера.
В общината функционират 108 еднолични фирми със смесен предмет на дейност-главно търговия и ресторантьорство. Четири от тях се занимават с производство на хляб и хлебни изделия.
На територията на общината са създадени три потребителски кооперации – в град Димово, село Арчар и село Гара Орешец, занимаващи се с търговска дейност, като в последните години тази дейност е смедена до минимум.
Както се вижда от кратката справка за съществуващите стопански единици на територията на общината, те са в по-голямата си част в частни ръце и развитието на производствената им дейност зависи от собствениците им.
Икономическата ни логика ни кара да мислим, че производството на отделните предприятия ще се запази, а при разширяване на пазарите ще се увеличи.
Всички тези предприятия имат бъдеще, едните – защото са с име в страната и са строго специализирано производство, а другите – защото затварят цикъл на земеделие и преработвателна промишленост.
Голяма част от малките частни фирми са заети предимно в сферата на търговията и услугите. Повечето от тях са регистрирани като еднолични търговци. Произвеждат главно хлебни и сладкарски изделия, търговия и услуги. През последните години се наблюдава тенденция на постепенно нарастване на дела на средните фирми.
Според данни от регистър Булстат през 2000 г. в общината функционират 108 фирми. През 2003 г. броят на частните фирми е намалял на 88 стопански субекта.
Община Димово е селски район, който е силно зависим от земеделието и животновъдството, като източник на заетост и доходи. Подходящите климатични условия и плодородните почви, благоприятстват развитието на хлебно и фуражно производство, лозарство, овощарство, зеленчукопроизводство, овцевъдство и говедовъдство.
Над половината от обработваемата земя е заета от зърнени култури, предимно пшеница, ечемик и царевица. Утвърденото зърнопроизводство е напълно адаптирано към природно климатичните и почвени условия, характерни за общината, които са благоприятни за получаване на сравнително добри добиви.
Селското стопанство би могло да има значителен принос за съживяване на икономиката в следващите години. Наличните ресурси за развитие на земеделието са достатъчни за осигуряване на допълнителна заетост и доходи на местното население.
Създаването на модерно високоефективно земеделие в Община Димово налага използването на нови организационни практики, свързани с модернизирането на съществуващия машинен парк, използване на висококачествени сортове и породи, окрупняване на земеделски стопанства, нови видове торове и квалифицирани кадри, които умеят да управляват аграрните процеси.
Наличието на благоприятни климатични и почвени условия е предпоставка за намаляване на безработицата чрез подпомагане на всички, които желаят да се занимават със развитие на селското стопанство. Това може да стане, ако се постави земеделският производител в основата на бъдещата средна класа.
В община Димово за 2005 г. са регистрирани 205 земеделски производители, от които само една трета са активни. Броя на арендните договори е 2532, размера на земята под аренда в дка е 55 055. Земята която се обработва е предимно ІІ и ІV в единични случай и VІІ, VІІІ категория.
Голям дял от стопанския сектор на местната икономика заемат земеделски стопанства, макар, че в тях са заети средно по 6 човека и нито едно стопанство не осигурява работа на повече от 20 работници.
Земеделието трябва да се превърне от поминък за лично потребление и биологично оцеляване в доходен агробизнес. В общината това до някаква степен е направено, но засяга само окрупняването на земята – за това говори фактът, че преобладаващата част от земята /95%/ се обработва от големите кооперации. Земеделските стопанства са тясно специализирани, едва 13 % от тях са смесени и се занимават както с растениевъдство, така и с животновъдство. Стопанствата с различен размер имат различен профил. Около две трети от малките земеделски стопанства отглеждат главно зеленчуци – домати, лук, картофи. Средните по размер стопанства развиват разнообразна дейност: 78% отглеждат зърнени и технически и култури, 18 % са овощни и лозови насъждения, около 2 % – зеленчуци и останалите – трайни култури. Големите стопанства се занимават главно със зърнопроизводство. Малките и средните стопанства са главно семейни животновъдни ферми. Високата специализация в производството на една до четири култури и на количество над необходимите за самозадоволяване са доказателство, че малките стопанства са пазарно ориентирани.
Опитът от последните 10 -12 години показва, че в община Димово има ресурси както за крупни арендни стопанства, така и за малки семейни ферми. Но всичко това трябва да се подкрепи финансово от Структорните фондаве на ЕС за развитие на земеделието и селските райони. Средства са необходими както при зърнопроизводството, при което определящ и лимитиращ фактор е механизацията на технологичните процеси и изискването за комасирано земеползване, така и при лозарството, овощарството, зеленчукопроизводството, бубарството, билкопроизводството и животновъдството, където лимитиращ фактор е организацията на труда. Внимание трябва да се обърне на трудовата миграция от селата към по-големите градове. Развитието на селските райони трябва да се обвърже с алтернативна заетост, свързана както с възраждане на стари културни традиции и обичаи, така и с налагането на екологично чисто земеделие. Утвърждаването на модела на устойчиво развитие и щадене на природата трябва да се прилага чрез комплексен механизъм на субсидиране, реална помощ от местни и европейски програми. Съществуващите практики за свързване на взаимно изгодни производства в обединения – клъстъри е на основата на специализация и предполагащо коопериране, което в община Димово може да се развие на базата на екологично чисто земеделие, взаимодействащо си с предприятия от хранително-вкусовата промишленост, а тази интеграция да се разшири чрез взаимодействие с животновъдни ферми – така около голямото промишлено предприятие ще гравитират по-малки стопански обединения.
РМП “ ДИМА“ АД гр. Димово. Предприятието е специализирано в производството на едностъпални и многостъпални помпи за студена и топла вода и метални изделия. Производството е главно за вътрешния пазар.
ПК “ СЪЕДИНЕНИЕ“ гр. Димово. Шивашкият цех работи на ишлеме.
ЕТ “ МС И КОМПАНИЯ“ с. Арчар. Втората по големина мелница в областта.
„СЛАВИНСКИ – ЕКО ДИЗЕЛ“ гр. Димово. Предприятието е единственото на територията на страната. Материална база е в процес на изграждане, с тензеция през 2006 година да стартира производството на екодизел и рафинирано олио.
Цех за шоково замразяване на плодове – Гара Орешец. Предприятието е единствено на територията на общината. Добре оборудвано с установени пазари за ЕС.
Предприятие за производство и преработка на етерично-маслени култури – Гара Орешец.
В общината няма наличие на условия за осъществяване на икономически връзки между населените места, главно поради характера на производствените мощности, отдалечеността на населените места и лошото състояние на пътната мрежа.
Ресурсоемкостта на производствените предприятия на територията на общината е по-голяма от тази на аналогичните, но нови такива производства. Това се дължи на факта, че макар и добре запазени и работещи, производствените мощности са морално остарели. Това обуславя и по-високия разход на електроенергия за производството на единица продукция.
Само преработвателната промишленост ползва местни суровини, но за задоволяване на капацитета и особена на „Славински – ЕКО дизел“ не може да се говори, тъй като те са нищожни сравнение с мощностите им. Определящи за развитието на икономиката на територията на общината са външните суровини и клиенти.
Почти във всички производствени процеси делът на ръчния труд заема значително място. Тъй като много често се работи в малки серии или поръчки, икономическата логика показва значително увеличение на стойността на продукта, защото е свързано с повече време за технологично усвояване на изделията. В този смисъл част от изделията се оскъпяват, а това снижава тяхната конкурентноспособност на пазара.
Някои суровини се налага да се транспортират от отдалечените места, което също увеличава делът на разходите в цената на изделията.
Морално остарелите машини, съоръжения, оборудване и технологии също допринасят за повишаване на ресурсоемкостта на местната икономика.
Състоянието на сградите и транспортните средства също е незадоволително. При наличие на инвестиции за придобиването на нови ДМА ще се постигне по-евтино производство – по-ниска себестойност на единица продукция, по-малко енергоемкост – а от там и по-голяма конкурентноспособност на месното производство.
Както вече споменахме при краткото представяне на всички по-крупни производствени единици на територията на общината, от дейността им има значителен остатък от отпадъчни или остатъчни продукти. На тяхна основа могат да се развият нови производства, които сами по себе си да са самостоятелни.
При наличие на свободни площи и помещения би могло да се внедрят малки технологични линии за производство на макарони и макаронени изделия, както и кори за баница. Брашното – собствено производство и липсата на транспортни разходи, както и по – малките разходи за управление ще доведат до снижаване себестойността на тези продукти и ще ги направят конкурентноспособни на местния и регионален пазар.
РМП „ДИМА“ АД има възможност за разнообразни производства от метал и металопреработка но липсва съвременно технологично оборудване.
За всичко това са нужни значителни по размери инвестиции, а за някои производства- достъп до външни пазари.
Диверсификацията на асортиментния портфейл от стоки и услуги ще доведе до снижаване на разходите и по основното производство, защото ще се спестят средства от престой и средства за управление. Така по-пълноценно ще се използват производствените мощности и работната ръка, а това ще доведе в крайна сметка до по-голяма конкурентноспособност на стоките и услугите.
Combustika, Арчар, Белоградчик, Белоградчишките скали, биосферен резерват Чупрене, Видин, Гара Орешец, гр. Димово, ДГ Кокиче село Арчар, ДГ Слънце град Димово, ДГ Снежанка село Гара Орешец, Еко пътека Димово, Еко-пътека Радова бара, забележителности в Димово, Замъка Баба Вида, Макреш, Община Димово, Орешец, пещера в Димово, Пещера Венеца, пещери около Димово, Радова бара римско селище Combustika, резерват Чупрене, Ружинци, село Арчар, село Гара Орешец, село Кладоруб пещера Магура, туризъм Димово, хотели в Димово, Чупрене
Белоградчик, ул. Княз Борис I № 6
Днешният град Белоградчик е известен с няколко наименования: Брестово, Белград, Белградин. Първото заселване е станало през ранното Средновековието непосредствено до скалите и по близо до крепостното укрепление – Цитаделата.
За това свидетелстват многобройни находки намерени при изкопни дейности. Особено интересни са монетите от времето на Иван – Александър и неговият син Михаил.
През XIVв. когато се обособява Видинското царство на цар Иван Срацимир, Белоградчик става административен и културен център.
След падането на Видинското царство под турско владичество (1396 година), Белоградчик продължава да съществува като военноадминистративен център. От една страна това събитие се отразява неблагоприятно върху местните жители.
Въпреки асимилаторската политика на Портата (след 1687 година), християнското население остава доминиращо в региона. По това време се обособяват три махали. В християнската махала през 1821 година е издигната църквата Св. Георги и е направено килийно училище.
Тогавашното население се занимава предимно с занаяти, земеделие и животновъдство.
Към средата на деветнадесети век е натрупан значителен революционен опит в сраженията против османското владичество.
В този момент през май – юни 1850 година избухва най – голямото въстание в Северозападна България. Независимо от погрешните схващания на някои историци това въстание е с център Белоградчик и остава в историята като Белоградчишко въстание.
Белоградчичани участват и в други известни въстания – Димитракиева буна (1856 година), Априлското въстание (1876 година), както и в Руско – Турската освободителна война (1877 година – 1878 година), Сръбско – българската война (1885г.), Балканските войни (1912 година – 1913 година), Първа световна война (1914 година – 1918 година), Втора световна война (1939 година – 1945 година).
Днешният град Белоградчик е известен с няколко наименования: Брестово, Белград, Белградин. Първото заселване е станало през ранното Средновековието непосредствено до скалите и по близо до крепостното укрепление – Цитаделата.
За това свидетелстват многобройни находки намерени при изкопни дейности. Особено интересни са монетите от времето на Иван – Александър и неговият син Михаил.
През четиринадесети век когато се обособява Видинското царство на цар Иван Срацимир, Белоградчик става административен и културен център.
След падането на Видинското царство под турско владичество (1396 година), Белоградчик продължава да съществува като военноадминистративен център.
От една страна това събитие се отразява неблагоприятно върху местните жители. Въпреки асимилаторската политика на Портата (след 1687 година), християнското население остава доминиращо в региона.
По това време се обособяват три махали. В християнската махала през 1821 година е издигната църквата Св. Георги и е направено килийно училище.
Тогавашното население се занимава предимно с занаяти, земеделие и животновъдство.
Към средата на XIX в. е натрупан значителен революционен опит в сраженията против османското владичество.
В този момент през май – юни 1850 година избухва най – голямото въстание в Северозападна България. Независимо от погрешните схващания на някои историци това въстание е с център Белоградчик и остава в историята като Белоградчишко въстание.
Белоградчичани участват и в други известни въстания – Димитракиева буна (1856 година), Априлското въстание (1876 година), както и в Руско – Турската освободителна война (1877 година – 1878 година), Сръбско – българската война (1885 година), Балканските войни (1912 година – 1913 година), Първа световна война (1914 година – 1918 година), Втора световна война (1939 година – 1945 година).
Защита на личните данни
© Имедия Консулт ЕООД 2012-2019.