bg ru bg bg hbs_cyr bg uk hbs_cyr mk bg bg bg uk bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru bg ru en hbs_lat en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru ru en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru bg bg bg bg bg bg ru en en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru ceb ceb en en en en en en en en bg uk bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru bg ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ru ru en en en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg en en en en en bg bg en bg ru ru en ru bg bg bg bg en bg bg bg bg be ru bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg en bg bg en bg bg bg it ru bg en en en en en en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg en en bg bg bg bg bg bg bg bg bg bg ceb ru ru en en en en en en bg bg en hbs_lat bg ru hbs_lat bg bg hbs_lat bg bg bg bg
експозицияОбщините в България | Общините в България
Изберете категория Aврен Aйтос Aксаково Aлфатар Aнтон Aнтоново Aприлци Aрдино Aсеновград Абланица Аканджиево Ангел Войвода Арда Ахтопол Балей Балчик Баните Банкя Банско Батак Батановци Бежаново Безводно Белене Беленци Бели вир Бели Осъм Белица Бело поле Белово Белоградчик Белополци Белополяне Белослав Бенковски Берковица Беслен Биркова Бистрица Благоевград Благоево Блатска Бобов дол Бобошево Богданлия Богданов дол Божурица Божурище Бойно Бойчиновци Болярово Борино Борован Борово Боснек Ботевград Боян Ботево Братя Даскалови Брацигово Брегово Брезник Брезово Брестница Брусарци Брястово Буново Бургас Бучино Български Извор Българчево Бърдарски геран Бяла (Варна) Бяла (Русе) Бяла река Бяла Слатина Бяла Черква Варна Велики Преслав Велико Търново Велинград Велишане Венец Ветово Ветрино Видео Видин Виево Винево Вискяр Витановци Владая Влахово Войново Воловарци Враца Вълчедръм Вълчи дол Върбица Върхари Вършец Габра Габровица Габровница Габрово Гайтаниново Генерал Тошево Георги Дамяново Гецово Главиница Глухар Годеч Голема Раковица Големо Бучино Голеш Голям Чардак Голямо Белово Горна Малина Горна Оряховица Горно Хърково Горско Калугерово Горско Косово Господиново Гоце Делчев Грамада Граф Игнатиево Грашево Григорево Гугутка Гулянци Гурково Гълъбово Гъмзово Гърмен Давидово Даскалово Две Могили Дебочица Девин Девня Дерманци Джебел Дивотино Димитровград Димово Добревци Добрич Добричка Добруджанка Доганово Долна баня Долни Дъбник Долни чифлик Долно Луково Долно Озирово Доспат Драбишна Драганово Драгиново Драгичево Драгоман Драгомир Дренково Дряновец Дряново Дулово Дупница Дъбен Дъбрава Дъбравите Дългопол Дядовско Дянково Езерче Елена Еленово Елешница Елин Пелин Елхово Етрополе Железино Железник Женда Житница Забърдо Завет Зарник Зелендол Земен Зидарци Златарица Златица Златна Панега Златоград Змеево Ивайловград Иваново Изгрев Илинден Искър Исперих Ихтиман Йончово Каблешково Каварна Казанлък Кайнарджа Калековец Калояново Каменица Камено Каменци Каняк Каолиново Караманци Караполци Карлово Карлуково Карнобат Каспичан Кирково Китен Киченица Кладница Кметства – Община Стамболово Кметства – община Царево Кметства към община Венец Кметства към община Първомай Кметства към община Ружинци Кметства към Община Тутракан Кметства Община Антоново Кметства Община Ардино Кметства Община Иваново Кметства община Лозница Кметства Община Червен бряг Кметства Сливен Кметство Изток Кнежа Кобиляне Ковачевци Коевци Козлодуй Колец Комарево Комунига Кондово Копривлен Копривщица Косово Костанденец Костенец Костинброд Котел Кочериново Кралев дол Краново Красно градище Кресна Криводол Кричим Крумовград Крушари Крушовица Кръстава Кубрат Куделин Куклен Кула Кулина вода Кунино Кутела Кърджали Кьосево Кюстендил Лазарово Левски Ленково Лесичово Лесковец Лесново Летница Лешко Лиляче Липник Ловеч Логодаж Лозница Лом Луковит Лъки Любимец Люлин Лясковец Лясково Мадан Маджарово Македонци Макреш Малко Търново Малък чардак Марица Марулево Медени поляни Медковец Мездра Мененкьово Мещица Мизия Миладиново Минерални бани Минзухар Мирково Могилица Момина клисура Момчилград Момчиловци Монтана Мортагоново Мост Мощанец Мусачево Мъглиж Найден Герово Невестино Неделево Неделино Несебър Никола Козлево Николаево Никопол Нова Загора Нова Ловча Нови Пазар Нови хан Ново Лески Ново Село Новоселище Ночево Обел Обзор Оброчище Огняново Омуртаг Опака Опан Опълченско Ореховица Оряхово Осенец Островица Охрид Павел Баня Павликени Падала Падеш Пазарджик Пазарджик Пампорово Панагюрище Паничково Парил Пастра Патица Пашови Перник Перущица Петелово Петково Петревене Петрелик Петрич Пещера Пещерна Пирдоп Планинец Плевен Плевун Пловдив Побит камък Покровник Полковник Чолаково Полски Тръмбеш Помен Поморие Попово Попрусаново Пордим Посев Потоп Правец Правище Приморско Провадия Просена Пчеларово Първомай Първомайци Равда Равно поле Радинград Раднево Радомир Радуй Разград Разлог Ракитница Ракитово Раковски Расник Рибен Рила Рилският манастир Рилци Рогош Родопи Роман Рохлева Рударци Рудозем Руен Ружинци Румянцево Рупци Русе Садово Самоков Самуил Сандански Сапарева Баня Сатовча Света Петка Свети Влас Светослав Свиленград Свищов Свободиново Своге Севлиево Селище Селищен дол Сенокос Септември Сестримо Силистра Симеоновград Симитли Сираково Ситово Скутаре Славеево Сливен Сливница Сливо поле Смилян Смирненски Смолско Смолян Смочево Смядово Созопол Соколово Сопот София Спахиево Средец Средище Стамболийски Стамболово Стара Загора Стежерово Столник Стражец Стражица Стралджа Стрелково Стрелча Строево Струмяни Студена Суворово Сунгурларе Сусам Сухиндол Съединение Сърница Татарево Твърдица Теплен Тервел Тетевен Тетово Тешово Тодоричене Топ Банери Тополовград Топчии Торос Троян Трън Трявна Тунджа Тутракан Търговище Търняне Търън Угърчин Хаджидимово Хайредин Харманли Хасково Хисаря Хитрино Хотанца Храброво Цар Калоян Царев брод Царевец Царево Царимир Ценово Церово Църква Чавдар Челопеч Чепеларе Червен бряг Черна Черна гора Черноморец Черноочене Чипровци Чирпан ЧИТАЛИЩЕ СВЕТЛИНА – ЦАРЕВЕЦ Чифлик Чупрене Чурек Шабла Шипково Широка лъка Шумен Ъглен Ябланица Яворово Якимово Якоруда Ямбол Ярджиловци Ясеновец
Община Вълчи дол – живей активно
Вълчи дол е пример за община, която постига високи резултати при изпълнението на своите социални политики.
Александър Александров – моторът за развитие и съзидание на община Ружинци по пътя на промяната!
Шоуто „Звук и светлина“ е най-популярното и уникално звуково и светлинно шоу в България.
Велинград – много повече от СПА!
Велинград е един от най-големите балнеологични курорти в България и е известен като „СПА столицата на Балканите“.
Посещавали ли сте съкровищата на Петрич?
Есента дойде и застудя.Не и в Петрич!Тук климатът е мек, а времето - приятно за разходка.
22 март – официалният празник на Велико Търново
Велико Търново се намира в централната част на Северна България.
Община Смолян крие за всекиго по нещо!
Смолян е планински град, който притежава атмосфера, заслужаваща да бъде усетена.
Разположена  в Източните Родопи, община Минерални Бани разполага с много забележителности и природни красоти.
Велико Търново и аудио-визуалният спектакъл „Звук и светлина“
Велико Търново е един от красивите български градове. Той е столица на Втората Българска държава.
Какво не знаете за община Цар Калоян?
Община Цар Калоян се състои от 3 населени места: Езерче, Костанденец, Цар Калоян.
КЪЩА МУЗЕЙ ПЕЙО К. ЯВОРОВ
Най-голямата слава и символ на Чирпан е поетът Пейо Яворов. В Чирпан е съхранен родният дом на Пейо Яворов – поетът, белязал завинаги българската литература с магията на своето слово. Къщата-музей „П. К. Яворов“ е открита за посещения на 31 октомври 1954 година. Тя се намира в централната част на града и целогодишно приема посетители от страната и чужбина. Музеят събира и съхранява оригинални документи, фотоси и предмети свързани с дейността на Яворов и неговата епоха.
Сянката на кичестия явор пред прага, цветята и чемширите отвеждат в живота на голямото задружно семейство на поета, което той неведнъж споменава в многобройните стихотворения. Битовата експозиция се състои от три пoмещения: кухня, гостна стая и т. нар. „Пейова стая“, в които са подредени лични и семейни вещи.
През 1973 г. до къщата е построена експозиционна зала, в която са проследени основните моменти от жизнения и творчески път на Яворов – стария Чирпан, ученическите години в Пловдив, скиталчествата на телеграфиста, младия поет в София и участието му в културния кръг „Мисъл“, Яворов и ВМРО, Мина Тодорова, Лора Каравелова, ранната смърт.
Главните колекции включват лични вещи, семейни вещи, лична библиотека, издания на Яворов, портрети, илюстрации. Ценна придобивка от 2001 год. е дарената на музея скулптура „Майка Македония“.
Просторните експозиционни зали, тихият, потънал в романтика двор са традиционното място за културни изяви в родния град на поета.
Богатият архив и специализираната библиотека са другото лице в ежедневието на къща-музей „П. К. Яворов“.
Музеят е център на ежегодните традиционни културни празници на Чирпан. Всяка година Чирпан се прекланя пред таланта на поета и празнува Яворовите януарски дни, фестивал на литературата и изкуството в чест на великия български поет. Националната Яворова литературна награда се връчва на всеки пет години за цялостно творчество в областта на поезията на автори, създали високо художествени произведения, представляващи съществен принос в културната съкровищница на страната.
ПРОЕКТ „МУЗЕЕН АНСАМБЪЛ „ПЕЙО КРАЧОЛОВ ЯВОРОВ”
Проектът е на стойност 1 370 040,69 лева и ще се реализира от ноември 2011 г. до ноември 2013 г.
Основната му цел е развитие на туристическа атракция „Музеен ансамбъл „П. К. Яворов” за постигане на конкурентоспособен и устойчив културно-познавателен туризъм в гр. Чирпан.
Предвижданите дейности по проекта са:
Ремонт и реставрация на Къща-музей „П. К. Яворов“
Строително-монтажни ремонтни дейности на експозиционна зала, библиотека и архив на музея
Изграждане на малък културно-информационен център
Строително-ремонтни работи в района на Къща-музей „П. К. Яворов” – озеленяване, парково осветление и алейна мрежа, както и подобряване достъпа на лица с увреждания;
Изграждане на камерна сцена на открито – малък амфитеатър със специално озвучаване и сценично осветление. На нея ще се провеждат част от проявите на къщата-музей, които понастоящем се провеждат в малкия двор на къщата.
Доставка на оборудване за целите на проекта
Експозиционната зала, която се помещава в сградата до „Къща-музей „П. К. Яворов”, е от ключово значение за развитието на цялостен и специфичен туристически продукт, тъй като тя дава възможност за запознаване с богатия архивен фонд, представяне на живота, творчеството и съдбата на поета, както и за провеждане на беседи и събития с използване на модерна техника за информация и интерпретация. Поради тази причина за тази зала е предвидено доставянето на специално оборудване (витрини) за излагане на експонати от музейния фонд, система за симултанен превод и провеждане на многоезикови туристически беседи.
Предвидено e обзавеждане и за културно-информационния център.
Провеждане на дейности за маркетинг, популяризация и интерпретация на туристическата атракция:
Създаване на динамичен, атрактивен уебсайт на къщата-музей „П. К. Яворов”,
подготовка и издаване на справочник „Яворов пътеводител”, описващ местата, където поетът е живял работил и творил;
Издаване на бюлетин „Яворов лист”, съдържащ материали от проведени събития из културния календар на Къщата-музей „П. К. Яворов” и Община Чирпан като цяло.
експозиция, КЪЩА МУЗЕЙ ПЕЙО К. ЯВОРОВ, КЪЩА МУЗЕЙ ПЕЙО К. ЯВОРОВ Чирпан, МУЗЕЕН АНСАМБЪЛ ПЕЙО КРАЧОЛОВ ЯВОРОВ, Пейо Яворов
КЪЩА МУЗЕЙ ПАНЧО ВЛАДИГЕРОВ
София, ул. Якубица 10
Къща музей “Панчо Владигеров” в София
Държавният културен институт къща музей „Панчо Владигеров” се помещава във фамилната къща на композитора, дарена на българската държава чрез Дарителския фонд “13 века България” от съпругата Елка Владигерова и от внука Панчо Владигеров – младши, с изричната воля – за устройването на музей.
Извадка от завещанието на Панчо Владигеров:
„…В случай, че държавата направи музей от обитаваната от мен и съпругата част от къщата, моята воля е: съпругата ми Елка Владигерова да остане да живее в нея докато е жива и да й се възложи да бъде уредник и пазител на този музей.
Моята воля е също: всички мои авторски ръкописи, както и всички мои печатани творби, всички мои ноти и партитури, всички мои грамофонни плочи, магнетофонни ленти, както и целия ми архив, състоящ се от писма и най-различни други документи, да останат в дома ми, независимо от това кога той ще бъде превърнат в музей.
Завещанието правя по моя собствена свободна воля.“
София, 29 ноември 1976
Проф. Панчо Хараланов Владигеров
Домът на композитора, в който той живее от 1951 г. до смъртта си през 1978 г., днес е превърнат в музей. Такова е било желанието и на самия композитор, заявено в последното му завещание. В изпълнение на тази негова воля, съпругата му г-жа Елка Владигерова дарява своя наследствен дял и целия архив на композитора. Съдарители са Александър Владигеров – син и Панчо Владигеров – внук.
Къща музей “Панчо Владигеров” – София е отворена за посетители от 2005 г. Нашата мисия е това място да не бъде само статично музейно пространство, а културно-музикален център на столицата – място за срещи, музика, хора, събития, каквото е било приживе на композитора. Особената атмосфера на Владигеровия дом, пианото и роялът на композитора, които са в много добро състояние, създават прекрасни условия за организиране на концерти и културни събития.
Експозиция, фондове и сбирки
Постоянната експозиция на къщата музей е открита на 25 март 2005 г. Тя се помещава в дарената част от къщата и включва документална експозиция с акценти за живота и творчеството на Панчо Владигеров и автентична възстановка на работния кабинет на композитора и на любимия му кът за отдих.
Документалната експозиция е ситуирана в най-голямото помещение на дома — гостната на семейство Владигерови. Тя включва шест вертикални пана и четири обемни витрини, проследяващи в хронологичен план най-важните етапи в живота и творчеството на Владигеров.
Основни теми в експозицията са:
Родно място, семейна среда, детство
Образование в Германия и ранно творчество
Първи признания за младия композитор
Утвърждаване на композитора. Върхови постижения на младия творчески гений
Сценична музика. Работата на Владигеров в творчески тандем с големия немски режисьор Макс Райнхард
Мащабни сценични платна. Опера, балет
Години на творческа и изпълнителска зрялост
Международна концертна и обществена дейност. Любим учител и педагог
Последни години на активно творчество, висока оценка и признание на композитора
Център на експозицията е оригиналният авторов ръкопис на Рапсодия “Вардар” – най-популярното, най-обичаното и изпълнявано произведение на твореца, наложило се като химн на българската музика.
Във фонда на къща музей „Панчо Владигеров“ се съхраняват близо 7000 /седем хиляди/ архивни единици, обособени в следните сбирки:
афиши, програми и снимки
личен архив и кореспонденция
лична библиотека, фонотека и нототека
Съдържанието на архива и знаците, които той носи, говорят за изключително старателното и педантично събиране и подреждане на материалите от самия Владигеров. С чувство на себеуважение и уважение към изкуството, на което се е посветил, както и с голямата отговорност на творец, осъзнаващ мисията, която е призван да носи, Маестрото запазва всичко, което е свързано с неговото творчество, с изпълнителското изкуство, с обществената и педагогическата му дейност.
грамофонни плочи, експозиция, композитор, културен институт, КЪЩА МУЗЕЙ ПАНЧО ВЛАДИГЕРОВ, магнетофонни ленти
Музеят в Севлиево е създаден през 1954 г. Първата му експозиция е археологическа. По-късно са създадени и експозициите, предстяващи колекциите „Етнография“ и „Възраждане“.
Музейният фонд наброява повече от 45 000 експоната – документи, снимки, археологически находки, произведения на изкуството и др. Музеят поддържа пет обекта – основна експозиция в Хаджистояновото училище, Архитектурно-възрожденски комплекс „Дандолови къщи“, „Табаханата“ (представяща инструментариума и технологията на табашкия занаят), Дом музей „Атанас Москов“. Музеят органицзира творчески ателиета, изложби, възстановки и други културни и образователни прояви.
Късноантична и средновековна крепост Хоталич – експозиция на открито
Архитектурно-възрожденски комплекс „Дандолови къщи“ с експозиция „Интериори“
Хаджистояново училище – експозиции „Археология“ и „Възраждане“
Табахана /работилница за обработване на кожи/, с експозиция „Табашкият занаят“
Дом музей „Д-р Атанас Москов“
други забележителности в града и общината.
Архитектурно-възрожденски комплекс, експозиция, забележителности, Исторически музей, ИСТОРИЧЕСКИ МУЗЕЙ СЕВЛИЕВО, средновековна крепост Хоталич, Хаджистояновото училище
ИСТОРИЧЕСКИ МУЗЕЙ – ПЕТРИЧ
Петрич ул. Ал. Стамболийски 9
Исторически музей – Петрич е създаден през 2006 г. на основата на възникналата през 1966 г. музейна сбирка. Днес Исторически музей – гр. Петрич разполага с над 18 000 музейни експоната, комплектовани в четири отдела: Археология, Етнография, Българските земи XV – XIX в., Нова и най-нова история, експозиция „Ванга” и отдел „Самуилова крепост”. В Централна експозиционна зала, експозиция „Ванга” и отдел „Самуилова крепост” са показани около 3 000 експоната, 15 000 експоната са на склад.
Отделът разполага с 3 400 експоната, сред които изпъкват: почетен едикт на император Галерий от 308 г., уникална колекция от театрални маски и теракотени фигури от ІІ – III век; глинени идоли (VI хил. пр. Хр.); колективна находка на теракотени фигури от III век;нумизматична колекция от VI в.пр.Хр. до XX век. На 10 км. от Петрич, на южния склон на изгасналия вулкан Кожух е разположен античният град Хераклея Синтика. Разкрити, реставрирани и консервирани са северната част на форума, гражданска базилика и част от крепостната стена.
2. Отдел „Самуилова крепост”
Отдел „Самуилова крепост” е с площ 160 дка. и включва мемориал и експозиция, представящи героичните събития от 1014 г.
Отделът разполага с 1500 експоната: предмети на изкуството, традиционни носии и предмети от бита на местното население и на бежанци от Солунско, Демирхисарско и Вардарско.
4. Българските земи XV-XIXв.
Отделът разполага с над 500 експоната, включващи предмети на местното занаятчийско производство и внос, печат на Петричката община от 1872 г., печат на Училищното настоятелство към общината от 1892 г., ферман на султан Абдул Азис II.
5. Нова и най-нова история.
Отделът разполага с 4 000 експоната, разпределени в инвентарни книги Нова и Най-нова история, История на БКП.
6. Отдел „Къща Ванга” – представя жилището и предмети, свързани с живота на Вангелия Гущерова – Ванга.
7. Научно-спомагателен фонд и научен архив.
Разполага с 500 експоната. От тези фондове най-голям интерес предизвикват документите, отразяващи Петричкия инцидент от октомври 1925 г.
Средната годишна посещаемост за 2006 – 2015 г. на Исторически музей – Петрич е около 30 000 д. годишно. Конкретно за 2014 г. – 37 580 д., за 2015 г. – 27 300 д., като тук не са включени данните за посещаемостта на античния град Хераклея Синтика. За 2016 г. се очаква ръст от около 30 %.
СЪЗДАВАНЕ “ИСТОРИЧЕСКИ МУЗЕЙ – ПЕТРИЧ”
Исторически музей – Петрич е създаден през 2006 г. на основата на възникналата през 1966 г. музейна сбирка. Днес Исторически музей – гр. Петрич разполага с над 18 000 музейни експоната, комплектовани в четири отдела: Археология, Етнография, Българските земи XV – XIX в., Нова и най-нова история, експозиция „Ванга” и отдел „Самуилова крепост”. В Централна експозиционна зала, експозиция „Ванга” и отдел „Самуилова крепост” са показани около 3 000 експоната, 15 000 експоната са на склад.
Отделът разполага с 3 400 експоната, сред които изпъкват: почетен едикт на император Галерий от 308 г., уникална колекция от театрални маски и теракотени фигури от ІІ – III век; глинени идоли (VI хил. пр. Хр.); колективна находка на теракотени фигури от III век;нумизматична колекция от VI в.пр.Хр. до XX век. На 10 км. от Петрич, на южния склон на изгасналия вулкан Кожух е разположен античният град Хераклея Синтика. Разкрити, реставрирани и консервирани са северната част на форума, гражданска базилика и част от крепостната стена.
Отдел „Самуилова крепост” е с площ 160 дка. и включва мемориал и експозиция, представящи героичните събития от 1014 г.
Отделът разполага с 1500 експоната: предмети на изкуството, традиционни носии и предмети от бита на местното население и на бежанци от Солунско, Демирхисарско и Вардарско.
Отделът разполага с над 500 експоната, включващи предмети на местното занаятчийско производство и внос, печат на Петричката община от 1872 г., печат на Училищното настоятелство към общината от 1892 г., ферман на султан Абдул Азис II.
НОВА И НАЙ-НОВА ИСТОРИЯ.
Отделът разполага с 4 000 експоната, разпределени в инвентарни книги Нова и Най-нова история, История на БКП.
Представя жилището и предмети, свързани с живота на Вангелия Гущерова – Ванга.
археология, експозиция, Етнография, ИСТОРИЧЕСКИ МУЗЕЙ - ПЕТРИЧ, научен архив
РЕГИОНАЛЕН ИСТОРИЧЕСКИ МУЗЕЙ СТОЮ ШИШКОВ – СМОЛЯН
гр. Смолян, ул. Дичо Петров 5
На 26 май 1935 г. по време на честване юбилей на Стою Шишков, посветен на половин вековната му народополезна дейност и 70 години от рождението му, той обявява идеята си за основаване на музей в родното Устово. За “съграждане салон, в който да се уреди среднородопския и тракийски етнографски музей” юбилярът прави лично дарение в размер на 50 хил. златни лева. Месец по-късно средствата са внесени в Устовската популярната банка към сметката на читалище “Прогрес” за уреждане на музея. Със Заповед № 1141 от 8 май 1937 г. на министъра на народното просвещение е утвърден правилник на Етнографския музей в с. Устово.
На основание специалната инструкция от края на 1951 г. за опазване паметниците на културата и развитие на музейното дело в България на Комитета за наука, изкуство и култура в с. Райково е създаден Родопският народен музей, чиято дейност първоначално е с етнографско направление, но постепенно се разкриват исторически, археологически и художествен отдел.
През 1967 г. музеят е преобразуван в Окръжен исторически.
От 2002 г. Историческият музей в Смолян официално е именуван на основателя си Стою Шишков, от 2006 г. изпълнява регионални функции на територията Смолянска област. По тематичен обхват е общоисторически.
Създаден през 1935 г. от Стою Неделев ШИШКОВ – родоповед, учител, издател, музеен деец и общественик с европейски измерения, Историческият музей в Смолян е най-големият музей, съхраняващ знаците на паметта на населението, обитавало централната част на Родопската област през различните исторически епохи.
Регионален исторически музей “Стою Шишков” днес носи с достойнство името на своя основател и провежда политиката по издирване, изучаване, опазване и популяризиране движимите паметници на историята, бита и културата на Среднородопския край.
Чрез своите уникални колекции, показващи цялото културно многообразие и хилядолетните традиции, чрез изследователските и популяризаторските си ресурси, изграждайки мрежа от успешни партньорства, музеят работи в полза на обществото – за  неговото духовно обогатяване и вдъхновение чрез завръщане към корените и опознаване на различни култури.
Мисията е приета от музейната колегия в Смолян през 2005 г.
През годините музеят в Смолян е натрупал богати и разнообразни колекции, възлизащи над 150 хил. единици основен, спомагателен и обменен фонд. Всички те свидетелстват за културно-историческото развитие на населението обитавало централната част на Родопите – за древни култури и непрекъснатата обитаемост на района, за историята, културата и начина на живот през различните епохи в тяхната специфика и върхови изяви.
Постоянната експозиция на тема “Културно-историческото богатство на Родопите от древността до наши дни” е в два раздела: Археология, с експозиционни пояси “Праистория”, “Траки”, “Средновековие” и Етнография с експозиционни пояси “Традиционно облекло”, “Обреден реквизит”, “Традиционни занаяти”, “Родопска архитектура” и “Традиции и съвременност”.
Експозиционното пространство е раздвижено и започва с уводен етнографски комплекс (родопски халища и чанове), чието композиционно решение илюстрира идеята за космично извисяване на човешката култура, за нейната всеобхватност и за възможността й да пренася своите ценности през времето и пространството.
В залите на музея ще се докоснете и ще останете запленени завинаги от богатството и неповторимостта на цветовете на планината и сръчността на родопските майстори, а космическите звуци на 100-те чана ще Ви очароват  със своята музикална неповторимост.
Посещението в Регионален исторически музей “Стою Шишков” – Смолян е най-бързия начин да се запознаете с хилядолетната история на Средните Родопи, запазена и пренесена през вековете и съхранена за бъдещето. Галерия
Сега в изложбените зали на РИМ “Стою Шишков” са показани:
“Дивите обитатели на Родопите. Част Втора.” е природонаучна изложба, посветена на 22 април, Международен ден на земята и 2010 година, Световна година на биоразнообразието. Изложбата включва предоставени от РИОСВ-Смолян, съвременни препарати и кости от пещерни животни, също фотоси на българския фотограф-природолюбител Емил Енчев и много богата информация за биоразнообразието на планината, осигурена от Михаела Йорданова, биолог, доброволец (фоайе, ІІ етаж).
Успешно представени временни изложби на РИМ “Стою Шишков” в гр. Смолян и в страната, които при договориране могат да бъдат показани отново:
“С палитра и четка из Родопите” включва 12 подбрани живописни творби от фонда на музея, представящи природата, архитектурата, ценностите и бита на планината през погледа на местни и външни художници (централно фоайе).
„Българската наградна система” вкючва 150 автентични образци на ордени, знаци, почетни звания и медали от фонда на музея. Експонатите са подредени по старшинство и разделени в две основни групи: монархическа наградна система от 1878 г. до 1944 г. и отличията от наградната система на Н.Р.България от 1944 г. до 1991 г., когато със закон са отменени всички отличия, с изключение на ордените “Стара планина”, “Мадарски конник” и “Орден на розата”.
„Христо Попконстантинов”, фотодокументална изложба, която представя житейския, служебен и творчески път на бележития родоповед. Съдържа 21 табла формат 30 х 40см, в които са показани  снимки и документи. Представена е семейната му среда в с. Петково, Смолянско, а по-късно и в София, ученическите му години в родното село и в Устово, учителската му дейност в Петково и с. Лясково, Асеновградско, работата му като телеграфист и стенограф в Народното събрание. Специално място е отделено на книжовното му наследство като фолклорист и историк, автор на редица издания на историческа тематика, пътеписи и проучвания в областта на народното творчество и др.
„Българската държава след освобождението – граници и символи” , фотодокументалната изложба от  22 табла с размер 50 х 60 см, в които са представени 111 снимки и анотационни текстове. Хронологически проследява развитието и промените в основните символи на Третата българска държава: граници, конституция, герб, национално знаме и химн. Съпровожда се от луксозна дипляна „Република България – граници и символи”. Изложбата е гостувала в историческите музеи в Батак и Пещера, община Златоград, с. Търън, Смолянско, с. Средногорци, Маданско, училищата в гр. Смолян.
“Християнско наследство в Родопите – църкви и манастири”, фотодокументална изложба от 40 табла с размери 70 х 90 см, включваща над 300 цветни фотоса, карти и схеми; с много богата информация по темата на три езика – български, английски и гръцки. Изложбата е открита през юли 2004 г. в Смолян  и през септември 2004 г. в рамките на Проект: BG 01.06.07-014 по програма PHARE ТГС България – Гърция
В последствие е гостувала в Централна сграда на БАН – София, Археологически музей – Пловдив, Историческите музуеи в Карлово и Батак. Повторно представена в Смолян при освещаване на храм «Св. Висарион Смоленски» през 2006 г.
“Родопите през погледа на Стою Шишков и в края на ХХ век”, фотодокументална изложба от 26 табла с размери 70 х 100 см.  Включва 185 бр. снимки и анотационни текстове. Изложбата е разказ за Родопите от началото до края на ХХ в. чрез пътни бележки и впечатления и архивни сведения от Стою Шишков, снимки на Крум Савов и съвременни фотографи. Посветена е на 140-годишнината от рождението на Стою Шишков и 70-годишнината от основаването на Исторически музей – Смолян. Показвана само в Смолян през 2005 г.
«100 години независима България – 100 години съзидание в Родопите», фотодокументална изложба от 30 табла с размери 70 х 100 см, показващи над 160 снимки и анотационни текстове. Изложбата представя обявяването на независимостта на България и върховите моменти от стопанската, културно-просветната история и административно-териториалното устройство на Средните Родопи от 1908 г. до наши дни. Съпроводена е с луксозна дипляна. Изложбата е реализирана в рамките на Националната програма за отбелязване на 100-годишнината от независимостта на България (МП № 209/27.08.2008 г.).
“Багри от Родопите” показва над 100 типични родопски тъкани, подбрани от богатия фонд на музея. Те са производи на изкусни местни майсторки, различни по материал и технология, много разнообразни в цветово отношение. Представят се обособени по отношение на тъкаческото изкуство райони от централната част на Родопите – Смолян, Могилица, Забърдо, Девинско-Доспатски район, Златоградско и в посока Баните. Изложбата е представена през 2008 г. в рамките на 13-ти салон на изкуствата в НДК.
«Традиции и багри от Родопите» показва Родопите като район със специфичен начин на живот, населен от две конфесионални групи с общ български етнически корен. Характерните особености в традиционната култура на родопчани са представени посредством три тематични плана: светът на мъжа-овчар, мъжа-занаятчия и гурбетчия; светът на жената-тъкачка и пазителка на дома и светът на детето. Елементи от обичайно-празничната система на родопското население присъстват в хода на общия разказ. Включени са близо 300 експоната от фонда на музея. Изложбата е представена в с. Жеравна (април-октомври 2006 г.) и гр. Несебър (юли-октомври 2008 г.).
“Дом в Родопите” показва света на жената и света на мъжа в традиционния родопски дом. Включени са над 80 културни ценности от фонда на музея и запазени от поколения автентични семейни реликви, станали символи за съвременни смолянски домове. Изложбата е създадена през 2009 г. в рамките на проект, финансиран от Тръста за гражданско общество  в Централна и Източна Европа, със съдействието на “Клуб приятели на РИМ “Стою Шишков” – Смолян. Освен в Смолян е гостувала в Регионален етнографски музей – Пловдив, и в РИМ-Стара Загора.
“Роженският събор – история, песни, звезди” е фотодокументална изложба от въвеждащо табло 190 х 110 см и 27 други с размери 100 х 130 см. Представя над 100 годишната история на събора с най-прочуствените песни, изпяти на него, с фолклорните звезди и ансамбли, изгрели на неговите сцени. Показана на Роженските поляни през 2000 г. по време на юбилеен Роженски събор, адресиран към фолклорни изпълнители-любители от цялата страна и техните почитатели и към българите в чужбина.
Електронен пътеводител на родолюбия българин
„Електронен пътеводител на патриотичния българин” съдържа дигитална информация за Република България, нейните граници и символи; за националните празници и тяхното честване; за важни дати и събития от българската история.
Museum of Contemporary History, museum smolyan, Regional History Museum STOYU SHISHKOV smolyan, Regional Museum Of History, smolian, антични съдове, артефакт, археология, въоръжение, експозиция, етнология, занаяти, знамена, изложба, изложби, икона, инвалиди, исторически мозей Смолян, Исторически музей, исторически музей смолян, история, карти, картина, колекции, колекция, култура, маршрути, мед и желязо, Музей Нова и най - нова история, музей Смолян, музей Стою Шишков, накити, наследство, носии, нумизматика, общински, оръжие, пампорово, Пловдив, посетители, предмети за бита, регионален исторически музей смолян, РЕГИОНАЛЕН ИСТОРИЧЕСКИ МУЗЕЙ СТОЮ ШИШКОВ - СМОЛЯН, рим смолян, сечива, Средни Родопи, Стою Шишков, Стою Шишков Смолян, сфрагистика, съдове, туризъм, тъкани, урни, фалеристика, хералдика, ценности, чан, чаши, шевици
НАЦИОНАЛЕН АРХЕОЛОГИЧЕСКИ ИНСТИТУТ С МУЗЕЙ НА БАН
гр. София, ул. Съборна 2
Националният археологически институт с музей при БАН работи върху цялостното изследване на материалната и духовната култура на племената и народите, населявали днешните български земи от най-дълбока древност до ХVІІІ в. НАИМ-БАН е национален център и координатор на всички теренни археологически проучвания на територията на България и осъществява научен и методически контрол над тях. Археологическият музей е най-големият в България и със своите експозиции е един от най-важните центрове в страната за популяризиране миналото на днешните български земи. Със своя научен и музеен потенциал НАИМ-БАН е най-голямата научно-изследователска институция за археология в Югоизточна Европа. В настоящия си вид НАИМ-БАН функционира от 1949 г. и се явява продължител на дейността и правоприемник на Отдела за ценности към създадената през 1878-1879 г. библиотека в София, преобразуван в 1892 г. в Народен музей, и Българския археологически институт, образуван през 1921 г. като първи научен институт в България.
Предвид спецификата на изследваната проблематика, Националният археологически институт с музей – БАН включва следните научни структурни звена: пет хронологически и тематично профилирани секции (Секция за праистория; Секция за тракийска археология; Секция за антична археология; Секция за средновековна археология; Секция за нумизматика и епиграфика), една проблемна група (Секция за Интердисциплинарни изследвания и Археологическа карта на България), два Филиала за проучване на древните български столици (в Шумен и във Велико Търново) и Археологически музей. С оглед оптимизация на дейността, през 2003 г. в Археологическия музей беше осъществена структурна промяна, в резултат на което бяха обособени два отдела: Експозиции и Фондове. Научно-изследователската дейност, административно-стопанските и финансовите въпроси в НАИМ-БАН се обслужват от няколко специализирани звена (Редакционно-издателска група; Научен архив; Счетоводство; Канцелария и деловодство). Директор на НАИМ-БАН е доц. д-р Христо Попов, зам.-директор – доц. д-р Стефан Александров, научен секретар – гл. ас. д-р Таня Христова.
Научният състав на НАИМ-БАН към момента възлиза на 67 души, а разпределението му по степени и звания е както следва: “доктор на историческите науки” – 8; “доктор” – 59; ст.н.с. I ст. – 7; ст.н.с. II ст. – 38; н.с. I ст. – 13; н.с. II ст. – 6; н.с. III ст. – 2.
Разностранните дейности на НАИМ-БАН се осъществяват в тясно сътрудничество и взаимодействие с музеите в страната, държавни институции (Министерство на културата, Министерство на образованието и науката, НИПК), регионални и местни органи на изпълнителната власт и различни неправителствени организации.
Научната дейност на учените и специалистите от НАИМ-БАН през 2004 г. се осъществява в рамките на редица проекти с национално и международно финансиране. Проектите с национално финансиране са 27, 21 от които на бюджетна субсидия от БАН, а останалите – на базата на договори с Националния фонд за научни изследвания (3), Националната енергийна компания (1), Изпълнителна агенция “Пътища” (1) и Български държавни железници (1). Международното научно сътрудничество включва изпълнение на проекти по договори и спогодби на ниво Академия (9) и на ниво Институт (9).
Теренната работа на учените и специалистите от НАИМ-БАН през 2004 г. включва планирани, спасителни и аварийни археологически разкопки и теренни обхождания и се осъществява на повече от 100 археологически обекта, чиято хронологическа атрибуция обхваща времето от ранния палеолит до късната османска епоха.
Научният състав на НАИМ-БАН по традиция регистрира годишно между 100 и 150 участия с доклади в международни, национални и регионални научни форуми в България и чужбина.
Публикационната дейност на учените и специалистите от НАИМ-БАН през 2004 г. включва общо 415 заглавия във вид на самостоятелно отпечатани монографии или студии, статии и рецензии в авторитетни научни издания у нас и в чужбина. НАИМ-БАН е издател на 14 периодични издания и поредици, от които само едно (списание “Археология”) се публикува с частична финансова субсидия от БАН.
Научната колегия на НАИМ-БАН редовно участва в подготовката на специалисти. През 2004 г. 38 учени и специалисти от НАИМ-БАН водиха 83 лекционни курса, 10 учебни проекта и един семинарен курс в 5 висши учебни заведения, с общ хорариум повече от 3000 часа. В края на 2004 г. в НАИМ-БАН имаше 5 редовни докторанта.
Научно-приложната дейност на НАИМ-БАН се изразява предимно в разнообразни изяви, свързани със спецификата на функциониране на Археологическия музей – инвентаризация на музейните фондове, инвентиране на новопостъпили материали, подготовка и представяне на постоянни и временни експозиции, реставрация, консервация и фотодокументиране, осъвременяване на музейните описи. Освен това, специалисти от различни секции на НАИМ-БАН традиционно участват като автори, съавтори, консултанти и рецензенти в разработката на нови тематико-експозиционни планове за нуждите на музеите в страната.
Научно-популяризаторската дейност на колектива на НАИМ-БАН включва авторски разработки на сценарии за научно-популярни и документални филми, участия в тематични телевизионни и радиопредавания и рубрики, многобройни интервюта за централната, регионалната и местна преса и електронни медии.
Научни звена и отдели
Секция за тракийска археология
Секция за антична археология
Секция за средновековна археология
Секция за нумизматика и епиграфика
Секция за Интердисциплинарни изследвания и Археологическа карта на България
Филиал Национален археологически институт с музей – Велико Търново Филиал Национален археологически институт с музей – Шумен
Отдел Фондове Каменни паметници
Лаборатория за анализи, консервация и реставрация
антична, археологически, археология, БАН, българия, експозиция, експонат, институт, история, консервация, музей, НАИМ, НАИМ БАН, научен, национален, НАЦИОНАЛЕН АРХЕОЛОГИЧЕСКИ ИНСТИТУТ С МУЗЕЙ НА БАН, обект, праистория, проекти, проучвания, разкопки, реставрация, средновековна, теренна работа, тракийска, фондове
Защита на личните данни
© Имедия Консулт ЕООД 2012-2019.