hu hu hu hu hu hu hu hu nds hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu fr en uk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pam hu hu hu nds hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu nl hu de hu hu hu hu hu nds nds hu hu hu nds hu en et de hu hu nds hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu sk de en hu hbs_lat de hu hu hu hu hu en es en sv hu hu hu hu hu pt en nl hu hu en en hu hu pl hu en de hu en hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu gl fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an da ar arz en az ru sv bg br hbs_lat ca hbs_lat cy da de fr el eo es et eu fa fi et fr da fy de lt ku he hy id is it ja ko sk it it it en lt lv pl en nds af nl nb nb fr it pa cs en pl pnb ps pt io ro ru zh es it hbs_lat en sk sl sq hbs_lat nl sv ta th tr ug fy ur fr fi vi zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Németország, Dánia, Lengyelország, szorványosan más országok
Az alnémet nyelv elterjedése Németország északi részén és a szomszédos országokban
A Wikimédia Commons tartalmaz Plattdüütsch témájú médiaállományokat.
Az alnémet (saját nevén Plattdüütsch, németül Niederdeutsch vagy Plattdeutsch) a germán nyelvek közé tartozik, legközelebbi rokonai a holland és a német. Két nagy nyelvjárása van: a nyugati csoport (az Elbától nyugatra – az egykori NSZK területén) és a keleti csoport (az Elbától keletre – az egykori NDK és Lengyelország területén).
A nyelvet Észak-Németországban (Mecklenburg-Elő-Pomeránia, Brandenburg, Szász-Anhalt, Alsó-Szászország, Schleswig-Holstein, Észak-Rajna-Vesztfália, Hessen, Bréma, Hamburg), valamint elszórtan Lengyelországban, Dániában, az egykori Szovjetunió területén, Szlovákiában, az Amerikai Egyesült Államokban, Kanadában, Dél-Afrikában, Ausztráliában és Dél-Amerikában beszélik. Az alnémetből került ki a ma már hivatalosan önálló nyelvként elismert luxemburgi nyelv és a még dialektusnak tartott erdélyi szász, utóbbi azonban jelentősen eltér a sztenderd némettől és frank-trieri dialektusokhoz, illetve a luxemburgihoz áll legközelebb. Ugyancsak az alnémet nyelv közeli rokona a holland nyelv, ami i. sz. 600 körül önállósult az alnémet nyelvjárásokból és sokan tulajdonképpen az egyetlen önálló irodalommal rendelkező alnémet „nyelvjárásnak” tartják.
Bővebben: Középalnémet nyelv és A német nyelv története
Északi alsószász (Alsó-Szászország, Schleswig-Holstein, Dél-Dánia)
Osztfáliai (Alsó-Szászország délkeleti vidéke, Szász-Anhalt)
Kelet-elbai (Mecklenburg-Elő-Pomeránia, Brandenburg, Északnyugat-Lengyelország, a volt königsbergi területek)
A betűk: A, Ä, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, Ö, P, Q, R, S, (ß), T, U, Ü, V, W, X, Y, Z
A betűk nevei: aa, ä, bee, cee, dee, ee, ef, gee, haa, ie, jot, kaa, el, em, en, oo, öö, pee, kuu, er, es, (scharfe), tee, uu, üü, vau, wee, ex, ypsilon, cet
A c és y csak idegen eredetű szavakban vagy nevekben fordul elő.
Az magánhangzóknál megkülönböztetünk hosszú és rövid hangokat. Hangsúlyos helyzetben nyílt szótagban, valamint a kettőzött betűvel írt (aa, ää, ee, oo, öö, uu, üü; ie) hangok hosszúak, egyébként rövidek:
a, aa: röviden a palóc nyelvjárásban található rövid á [a]; hosszan magyar á [a:]: Mann [man], Schaden ['ʃa:dən], Kaal [ka:l]
ä, ää: röviden magyar e [ɛ]; hosszan magyar é [e:]: Bäcker ['bɛkəʁ], Bäre ['be:rə], Bäär [be:ʁ]
e, ee: röviden zárt, kissé é-szerű e [e]; hosszan magyar é [e:]; hangsúlytalan szótagban egy semleges, ö-szerű hang (schwa) [ə]: letzt [let͡st], leren ['le:rən], Eekboom ['e:kbo:m], leven ['le:vən]
i, ie: röviden magyar i [i]; hosszan magyar í [i:]: Kind [kint], bliven ['bli:vən], Kiel [ki:l]
o, oo: röviden magyar o [o]; hosszan magyar ó [o:]: Kopp [kop], frogen ['fʁo:gən], Boom [bo:m]
ö, öö: röviden magyar ö [ø]; hosszan magyar ő [ø:]: döch [døx]; mögen ['mø:gən], Döör [dø:ʁ]
u, uu: röviden magyar u [u]; hosszan magyar ú [u:]: bunnen ['bunən], Fru [fru:], Uul [u:l]
ü, üü: röviden magyar ü [y], hosszan magyar ű [y:]: nütt [nyt], Düne ['dy:nə], Füür [fy:ʁ]
y: magánhangzó előtt magyar j [j], máskor magyar i [i]: Yard [jaʁt], Ybbs [ips]
Az ä, ö, ü betűket nevekben ae, oe, ue helyettesítheti: Schroeder ['ʃrø:dəʁ], Jaeger ['je:gəʁ], Guenter ['gyntəʁ].
au: hasonlít az autó au-jára, de több benne az á [au]: Aust [aust]
ay, ei, ey: rövid áe kapcsolat, hasonlít a száj szó végére [ae]: Cayman ['kaeman], eisch [aeʃ], Ceylon ['t͡saelon]
eu: nyílt oi kapcsolat [ɔø]: Heu [hɔø]
oi, oy: zárt oi kapcsolat [oi]: moi [moi], Oybin ['oibin]
Az ay, ey, oy betűkapcsolatok csak idegen nevekben vagy szavakban találhatóak.
A f, h, j, k, l, m, p, t betűk kiejtése megegyezik a magyarral ([f], [h], [j], [k], [l], [m], [p], [t]). Példák: för [føʁ], hart [haʁt], ji [ji:], Döker ['dø:kəʁ], hollen ['holən], mik [mik], Greep [gʁe:p], harten ['haʁtən].
A többi mássalhangzó kiejtése:
b: általában magyar b [b], szó végén, zöngétlen mássalhangzó előtt magyar p [p]: Broot [bro:t], Job [jop], Ybbs [ips]
c: ä, e, i, ö, ü, y előtt magyar c [t͡s], egyébként magyar k [k]: Celle ['t͡selə], Coburg ['ko:buʁx]
ch: ä, e, i, ö, ü, y előtt mint a j a kapj szóban [ç], egyébként mint az Ahmed h-ja [x]: China ['çi:na], Bach [bax]
ck: magyar k [k]: Fack [fak]
d: általában magyar d [d], szó végén, zöngétlen mássalhangzó előtt magyar t [t]: doot [do:t], Dood [do:t]
g: szó végén ä, e, i, ö, ü, y után mint a j a kapj szóban [ç]; máskor szó végén mint az Ahmed h-ja [x], egyébként magyar g [g]: ossig ['osiç], Burg [buʁx], Gaddern ['gadəʁn]
n: c, k, q, x előtt mint a leng n-je [ŋ], egyébként magyar n [n]: Bänk [bɛŋk], nee [ne:]
ng: mint a leng n-je [ŋ]: lang [laŋ]
qu: magyar k és félhangzós u kapcsolata [kw]: quick [kwik],
r: szó elején és magánhangzók között magyar r [r], egyébként lágynyelvcsappal képzett réshang (mint a francia r) [ʁ]: Bäre ['bɛ:rə], Brööd [bʁø:t]
s: magánhangzó előtt szó elején; magánhangzó után szó végén; két magánhangzó között magyar z [z], egyébkény magyar sz [s]: Sünn [zyn], Hüüs [hy:z], lesen ['le:zən], leest [le:st], Steen [ste:n]
sch: magyar s [ʃ]: Wisch [viʃ]
ß: magyar sz [s]: Oß [os]
tsch: magyar cs [t͡ʃ]: Quitsch [kwit͡ʃ]
tz, z: magyar c [t͡s]: letzt [let͡st], Zippel ['t͡sipəl]
v: szó elején magyar f [f], máskor magyar v [v]: vör [føʁ], geven ['ge:vən]
w: magyar v [v]: Wief [vi:f]
x: mint a magyar x vagy a gz kapcsolat [ks]/[gz]: nix [niks], Examen [eg'za:mən]
A kettős mássalhangzókat nem ejtjük duplán.
A w csak a szó elején állhat, ezzel szemben ß nem állhat szókezdetben.
A ck, tz elválasztása k-k, z-z: Bäk-ker, wiz-zen.
A hangsúly a tőszótagon van, az idegen szavak megtarthatják eredeti hangsúlyukat. A mozaikszók hangsúlya mindig az utolsó tagon van.
Sohasem választjuk el a következő betűkapcsolatokat: aa, ae, au, ay, ää, ch, ee, ei, eu, ie, oe, oi, oo, öö, sch, tsch, ue, uu, üü.
A főneveket német szokás szerint nagy kezdőbetűvel írjuk.
Határozott névelők hímnemben der, nőnemben die, semlegesnemben das. Határozatlan névelő az ein.
A főnevek többes száma többféle képzésű lehet:
-(e)n: Barg – Bargen (hegy); Gadder – Gaddern (rács); tőhangzóváltozással: Spitt – Speten (nyárs); szó végi mássalhangzó változásával: Tiet – Tiden (idő)
-er: általában tőhangzóváltozással, vagy a szó végi mássalhangzó változásával: Dook – Dööker (kendő), Lief – Liver (élet), Land – Länner (föld)
-s: Balken – Balkens (gerenda)
változás nélkül: Aal – Aal (angolna)
tőhangzóváltozással: Aas – Öös (dög), Foot – Fööt (láb)
szó végi mássalhangzó változással: Deef – Deev (tolvaj)
Az eseteket már nem különbözteti meg a nyelv, egyedül a birtokos eset -s jele használatos: Navers Soot (a szomszéd kútja).
A nyelv még megkülönbözteti a nemeket a ragozás során, de itt is az egyszerűsödés felé tart a változás: en lüttjet Kind (egy kis gyerek), de kranke Bost (a beteg kebel).
Személyes névmások: ik, du, he(i) – se(i) – et; wi, ji, se - Se.
Az ige megkülönbözteti az erős és gyenge ragozást.
gripen – greep – grepen – grepen (megfog)
beden – bood – boden – baden (ajánl, utasít)
binnen – bunn – bunnen – bunnen (köt)
nemen – neem – nemen – namen (vesz)
lesen – lees – lesen – leest (olvas)
fragen – froog – frogen – fraagt (kérdez)
Gyenge igék egy osztályt alkotnak:
setten – sett (rak, helyez, ültet); wennen – wendt (fordít)
Az óhajtó mód csak második személyben képződik a tőből, más esetekben körülírással fejezik ki (főként a keem (jön) vagy a doon (tesz) igék segítségével): wat se sik inbill'n ded (mit be nem képzelne magának).
A létige (sein/wesen) ragozása:
Jelen idő: ik bün, du büst, he(i)/se(i)/et is; wi sünd, ji sünd, se sünd (vagyok, vagy, …).
Múlt idő: ik was/weer, du weerst, he(i)/se(i)/et was/weer; wi weren, ji weren, se weren (voltam, voltál, …).
Óhajtó mód: wees!/si! – weest!/siet! (légy! – legyetek!; csak ez a két alak létezik!)
döög – döch (alkalmas)
dörf/dröff – dörv/dröff (szabad)
kann – kunn (tud (képes))
mag – much (bír)
mutt – müß (kell)
schall – schull (kell)
weet – wüß (tud (megtanult))
All Minschen sünd frie un gliek an Würd un Rechten up de Welt kamen. Se hebbt de Gaav vun Verstand un Geweten un schüllt sick as Bröers in de Mööt kamen.
Minden emberi lény szabadon születik és egyenlő méltósága és joga van. Az emberek, ésszel és lelkiismerettel bírván, egymással szemben testvéri szellemben kell hogy viseltessenek.
Hutterer Miklós: A germán nyelvek. Budapest: Gondolat Kiadó. 1986. ISBN 963-281-540-8
Tekintsd meg a Wikipédia alnémet nyelvű változatát!
A Wikimédia Commons tartalmaz Alnémet nyelv témájú kategóriát.
A † jel a leszármazott nélkül kihalt nyelveket, * jel a modern nyelvek őseit, korábbi nyelvállapotait jelöli.
A kereszt (†) a beszélő híján kihalt nyelveket jelöli. A csillag (*) mai élő nyelvek korábbi nyelvállapotát, közös ősét, régebbi fázisát.
Külön félkövérrel emeltük ki az olyan nyelveket, melyekből több leánynyelv ágazik el, és a hatásuk kiemelkedően jelentős.
Óind (szanszkrit)* ·  asszámi ·  bengáli ·  orija ·  kafír ·  kasmíri ·  khovári ·  lahnda ·  nepáli ·  pandzsábi ·  szindhi ·  gudzsaráti ·  konkani ·  maldív ·  maráthi ·  szingaléz ·  bhodzspuri ·  magahi ·  maithili ·  hindi ·  urdu ·  prákrit† ·  páli† ·  harauti ·  malvi ·  marvari ·  mevati ·  cigány ·  oszét ·  pamíri ·  pastu ·  avesztai† ·  horezmi† ·  khotáni† ·  szkíta† ·  szarmata† ·  alán† ·  szogd† ·  beludzs† ·  mázandaráni ·  kurd ·  óperzsa† ·  középperzsa* párthus† ·  pehlevi† ·  újperzsa (fárszi, tádzsik, dari)
latin* ·  olasz ·  korzikai ·  nápolyi ·  szárd ·  velencei ·  rétoromán (romans, ladin, friuli) ·  francia ·  okcitán (provanszál, aráni) ·  katalán ·  aragóniai ·  spanyol ·  ladino (zsidóspanyol) ·  aszturleóni (bable) ·  galiciai ·  portugál ·  román (moldáv, beás) ·  aromán (aromun) ·  meglenoromán ·  isztroromán ·  dalmát† ·  faliszkuszi† ·  oszk† ·  umber† ·  venét†
ószláv* ·  cseh ·  szlovák ·  knaani† ·  lengyel ·  ónovgorodi† ·  poláb† ·  szorb (vend) ·  kasub ·  szlovinci† ·  szlovén ·  vend ·  réziai ·  horvát (bunyevác, gradišćei, molisei, sokác) ·  bosnyák ·  szerb ·  montenegrói ·  bolgár ·  macedón ·  bánáti bolgár ·  ukrán ·  orosz ·  belarusz ·  ruszin ·  vajdasági ruszin
lett (latgal, lív) ·  litván (szamogit) ·  kurs† ·  óporosz†  ·  jatving†
ír ·  skót gael ·  manx ·  walesi ·  korni ·  breton ·  pikt† ·  kumbriai†
gall† ·  leponti† ·  noricumi† ·  galata† ·  keltibér†
burgund† ·  gepida† ·  gót† ·  herul† ·  vandál† ·  óészaki* ·  dán ·  feröeri ·  izlandi ·  norvég (nynorsk, bokmål) ·  svéd ·  fríz ·  angol ·  óangol (angolszász)* ·  német ·  luxemburgi ·  jiddis ·  holland ·  longobárd† ·  ószász*
ógörög* ·  újgörög ·  makedón†
hettita† ·  lúviai† ·  palái† ·  lík† ·  líd† ·  kár† ·  piszid† ·  mili†
kisebb rokonsági csoportba nem sorolható nyelvek: albán ·  arberes ·  luzitán† ·  örmény ·  tokhár†
bizonytalan besorolású balkáni nyelvek: dák† ·  fríg† ·  illír† ·  trák†
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Alnémet_nyelv&oldid=24789747”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 22., 21:41
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.