hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu fr hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu ca hu hu hu en tl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id it hu hu hu et hu hu hu hu en en it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it en id hu hu hu hu en hu hu hu it fr hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en cs de hu hu ca hu hu en tl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu id hu hu en hu fr hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu fr hu id en hu tl hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu br hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu en hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu sv hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en hu hu hu hu hu en ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu id hu nb en hu hu hu hu hu id hu hu hu sl hu hu hu hu hu hu en hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Ősi-barlang témájú médiaállományokat.
Az Ősi-barlang Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között van. A Duna–Ipoly Nemzeti Parkban lévő Pilis hegységben található. Rézkori és bronzkori régészeti leletek is előkerültek belőle.
A barlang a Pilis hegy Ny-i oldalán, Klastrompuszta közelében található erdőben, a Csévi-szirtek D-i oldalán lévő alsó sziklakibúvásban, Pilisszentlélek külterületén elhelyezkedő fokozottan védett területen található. Bejárata a Legény-barlang és a Leány-barlang közelében, a Bivak-barlang alatt, a Rejtekút-barlang bejáratától 60–70 m-re ÉNy-ra nyílik, kb. 443 m tengerszint feletti magasságban. Jelenleg egy szűk kürtőn át lehet lejutni további járataiba.
A barlang felső triász dachsteini mészkőben karsztvízszint alatti oldódással alakult ki. DNy-i részén hatalmas omlások zárják le a feltételezhető további járatokat. A barlang fenekét törmelék borítja, amely feltehetőleg a bejáratot elfedő, őskori omlással hozható összefüggésbe. A múltban két alsóbb bejárata is volt, ezek azonban az omlások következtében eltömődtek, mára lejtőtörmelék fedi őket. A lezárt barlang engedéllyel, elektromos lámpa használatával, kutatócsoporttal és kutatás céljából látogatható.
Az érintetlen formakincs miatt lehet következtetni arra, hogy a barlangot az őskor óta nem fosztották ki a műkincskeresők. A feltáráskor rézkori és bronzkori cserépedények, háziállatok és vadállatok csontjai, valamint emberi csontok kerültek elő.
Előfordul a barlang az irodalmában Csévi-szirti Cserepes-barlang (György 2009) néven is.
Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 1999 februárjában, bontással tárta fel a barlangot. A Régészeti kutatások Magyarországon 2000-ben az olvasható, hogy 2000. március 12-én, terepbejárás során jártak a Klastrompuszta felett lévő Csévi-szirtek alatt nyíló Ősi-barlangban (Esztergom, Komárom-Esztergom megye, rézkor és bronzkor). A barlangnak a szirtek D-i oldalán, a Legény-barlang és a Leány-barlang közelében, ez utóbbival kb. egy magasságban (500 m tszf.), a Bivak-barlang alatt van a bejárata. Jelenleg egy nagyon szűk, felszínre felszakadó kürtőn át lehet megközelíteni. Korábban valószínűleg volt másik bejárata is: hatalmas omlások zárják le a barlang DNy-i részén a járatokat. A felszíni lejtővel összehasonlítva elképzelhető, hogy ezen a részen régi, beszakadt bejáratok voltak.
A barlang fenekét mindenhol törmelék fedi, amely minden bizonnyal a bejáratot elfedő omlással van összefüggésben. Az omlás régen (valószínűleg az őskorban) történt. Erre utal, hogy a Fáklyás-teremben vastag cseppkőfolyás borítja az omladékot. Ez tette lehetővé, hogy a barlang az őskor óta, legalábbis az embertől, érintetlenül megmaradjon és a kincskeresők, továbbá a 20. század első felének nagy barlangi ásatásai megkíméljék az ismeretlen korú és vastagságú kitöltést. Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület fedezte fel a barlangot 1999 februárjában. Az egyesület egyik tagja, Deák István tájékoztatta a barlangból származó leletekről a szerzőket, akik az egyesület segítségével jártak a barlangban a fenti időpontban.
Már a felfedezést követő első bejáráskor cseréptöredékeket és emberi csontokat találtak. A Csontkamra nevű fülkében in situ emberi csontok, valamint különböző épségű edények hevertek a felszínen. A barlangkutatók a lehetőségekhez képest a lehető legpontosabban dokumentálták a leleteket és a körülményeket (felülnézeti rajz, fényképek, dia és videó). A cserepek először a Duna–Ipoly Nemzeti Parkhoz, majd az esztergomi múzeumba kerültek, ahol azok a badeni kultúrába lettek sorolva (leltári szám: 99.59.1–16.). A Magyar Állami Földtani Intézetben vannak az emberi maradványok.
Az ember barlangban tartózkodására egyéb jelenségek is utalnak az emberi és állati csontokon kívül. Néhány helyen jól láthatóan szándékosan le vannak törve a cseppkövek, máshol korom nyomait lehetett megfigyelni a falakon. A bejáráskor több pontról gyűjtöttek a szerzők leleteket (cserepeket, változatos színű és megtartású állat- és embercsontokat). A csontok egy része feltehetően emberi behatásra került a barlangba, míg mások (pl. a borz és a róka) esetében ez gyakorlatilag kizárható. A barlang legmélyebb pontján (Fáklyás-terem) csonttöredékeket (köztük lehet, hogy emberi csontokat is), máshonnan egy perem- és egy oldaltöredéket gyűjtöttek. A bejárati terem és a Fáklyás-terem közötti lapos folyosón recensnek tűnő csontokat, máshol minden bizonnyal róka maradványokat és két cserepet találtak a szerzők.
A Csévi-szirtek hosszú barlangjainak poligontérképe
A bejárati teremben több, köztük néhány összeilleszthető emberi koponyatetőt szedtek fel az omladékból. Az Érintetlen-fülke felszínén több ujjperccsont hevert. Az általuk a barlangban talált cserepek közül a 2. számú ponton gyűjtött díszítetlen töredékek leginkább bronzkoriak, a 7. számú ponton és a Csontkamra nevű fülkében talált simított felületű perem- és oldaltöredék lehet, hogy badeni. Bartosiewicz László (ELTE BTK Régészettudományi Intézet) határozta meg a barlangban talált csontokat. A változatos megtartású leletanyag több háziállat csontját tartalmazza. Ez utóbbiak közül a ragadozók maradványai akár a közelmúltban élt kóbor állatokéi is lehetnek. Figyelemre méltó a sok embercsont, valamint a juh összetartozó lábvégcsontjainak jelenléte. A cserepek és az állatcsontok a Csontkamra és az Érintetlen-fülke kivételével minden bizonnyal áthalmozott helyzetben vannak. Leginkább a szűk hasadékokban, járatok szélén, a periférikus helyeken találhatók. A barlang érintetlensége, valamint az előkerült régészeti és antropológiai leletek miatt a természetvédelmi védettség mellett nagyon fontos lenne régészeti védelme is.
A 2000. évi Karsztfejlődésben lévő tanulmányban van egy ábra, amelyen látható a Pilis hegységben található néhány barlang és édesvízi mészkő előfordulás földrajzi elhelyezkedése. Az ábrán megfigyelhető, hogy az Ősi-barlang (a rajzon Ősi a neve) mekkora függőleges kiterjedésű és mekkora tszf. magasságban helyezkedik el.
A 2005-ben kiadott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint az Ősi-barlang régészeti jelentőségű védett természeti érték. A Csévi-szirtek alsó sziklakibúvásában, 450 m tszf. magasságban van a bejárata. A triász mészkőben karsztvízszint alatti oldódással létrejött barlang 74 m hosszú és 13 m mély. Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 1999-ben tárta fel bontással. A barlangba leereszkedő kutatók a rézkor óta érintetlen cserépedényeket, emberi csontmaradványokat találtak. Engedéllyel látogatható a lezárt barlang. Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb eredménye az Ősi-barlang 65 m hosszú részének 1999-ben történt feltárása, felmérése és dokumentációjának elkészítése.
A 2007. évi Karszt és Barlangban közölt tanulmányban szó van arról, hogy a Csévi-szirteken az 1991-től megélénkülő kutatások során új, önálló barlangok is fel lettek fedezve (pl. az Ősi-barlang). A felszínen mért szerkezeti irányok össze lettek vetve a barlangok poligonmenetein látható fő járatirányokkal. Az összevetés alapján megállapítható lett, hogy a jellegzetes, gyakran megjelenő járatirányok melyik korábbi szerkezeti fázishoz tartozó törések mentén keletkezhettek. Ehhez kapcsolódóan publikálva lett a dolgozatban egy rajz, amelyen a Csévi-szirtek nagy barlangjainak, köztük az Ősi-barlang térbeli, háromdimenziós elhelyezkedése figyelhető meg. A 4. ábrán (a kiadványban a 4. ábra is 3. ábraként van feltüntetve) az összevetés eredménye van ábrázolva. Ezen az ábrán szintén látható az Ősi-barlang térbeli fekvése.
Meg van említve, hogy a Csévi-szirtek 47 barlangja 3 csoportba osztható hosszúság alapján. Az Ősi-barlang ahhoz az 5 barlanghoz tartozik, amelyek hosszuk, képződményeik és járataik mérete alapján kiemelkedő barlangok. Ez az 5 barlang (Ajándék-barlang, Rejtekút-barlang, Leány–Legény-barlangrendszer, Indikációs-barlang és Ősi-barlang) van ábrázolva a 2. ábrán. A rajzon szerepel az Ariadne-barlang is, de ez a barlang a tanulmány írásának befejezésekor már a Leány–Legény-barlangrendszer része volt.
Az Ősi-barlangnak a Rejtekút-barlangtól ÉNy-ra 60–70 m-re, kb. 443 m tszf. magasságban van a bejárata. Az 1999 telén kezdődött feltárás nagy meglepetése volt, hogy a télen nagyon gőzölgő sziklacső megtisztítása után felfedezett barlangban (8 m mélyen) csontok és cseréptöredékek fogadták a felfedezőket. Régészeti feltárással meg lett állapítva, hogy rézkoriak a leletek. Tűzrakóhely nyomai is felfedezhetők egy eltömődött, huzatos kürtő alatt. Egyedülálló régészeti értéket képviselnek ezek a bolygatatlan leletek. A barlang gömbüstös oldásformái erőteljesek. Függőcseppkövek (leginkább szalmacseppkövek) és jelentős tört-omlásos felületek vannak benne. A 92 m hosszú barlang 23 m mély.
A Csévi-szirtek barlangjainak függőcseppkövei közül látványosak az Ősi-barlang függőcseppkövei. Az Ariadne-barlangban lévő, nedves állagú és kenhető változatú hegyitejhez hasonló kifejlődésű hegyitej van az Ősi-barlangban. Az Ősi-barlang, az Ajándék-barlang, az Indikációs-barlang, a Leány–Legény-barlangrendszer és a Rejtekút-barlang szűk és nagyon tág járatokból állnak, valamint más-más barlangszinteken nagyon jelentős függőleges kiterjedésűek. A tanulmányban van egy helyszínrajz, amelyen a Csévi-szirteken elhelyezkedő barlangok bejáratainak földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg. A helyszínrajzon látszik az Ősi-barlang bejáratának földrajzi elhelyezkedése.
A 2008. évi MKBT Tájékoztatóban megjelent hírben meg van említve, hogy az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület tárta fel a Csévi-szirtek néhány nagy barlangját, pl. a 97 m hosszú Ősi-barlangot. A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő és 4840-78 kataszteri számú Ősi-barlang, 2012. február 25-től, a vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása szerint, megkülönböztetetten védett barlang. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 2012. évi barlangnapján az egyik, barlangtúrázásra ajánlott barlang volt az Ősi-barlang, amelyben csak elektromos lámpával lehetett közlekedni. 2013. augusztus 12-től a belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete szerint a Komárom-Esztergom megyei Esztergom-Pilisszentléleken lévő, 4840-78 barlangkataszteri számú és 21308 lelőhely-azonosítójú Ősi-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint az Ősi-barlang (Pilis hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.
Csengeri Piroska – Markó András: Esztergom, Ősi-barlang. Régészeti kutatások Magyarországon 2000 (Archaeological Investigations in Hungary 2000). Budapest, 2003. 133–134. old.
Deák István – Leél-Őssy Szabolcs – Kövér Szilvia – Surányi Gergely: A Csévi-szirtek barlangjai. Karszt és Barlang, 2007. 1–2. félév. 17–18., 20., 21., 23., 25., 27., 28., 30., 33. old.
Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 4/2012. (II. 24.) VM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Hivatalos Értesítő. A Magyar Közlöny melléklete. 2012. február 24. (10. sz.) 1438. old.
György László: Késő rézkori leletek az Ősi-barlangból (Esztergom-Pilisszentlélek). Ősrégészeti Levelek, 2009. (11. évf.) 42–49. old.
Kovács Richárd: Jelentős barlangfeltárás a Pilisben. Vacska-Rejtekút-barlangrendszer. MKBT Tájékoztató, 2008. november–december. 17. old.
Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2340. old.
Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 21., 350. old.
Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő, 2006. március 31. (3. évf. 3. sz.) 741. old.
Pintér Sándor: A belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről. Magyar Közlöny, 2013. 133. sz. (2013. augusztus 9.) 65483. old.
Sásdi László: A Pilis-hegység karsztjának fejlődéstörténete. Karsztfejlődés, 2000. (5. köt.) 90. old.
Sásdi László: A Pilis karsztjának fejlődéstörténete. Kézirat. 2002. 10. ábra (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Szervezők: Barlangnap 2012. MKBT Tájékoztató, 2012. május–június. 5. old.
Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület
Basa-hegy ·  Bárány-hegy ·  Csúcs-hegy ·  Fehér-hegy (Pilisborosjenő) ·  Fehér-hegy (Pilisvörösvár) ·  Felső-Somlyó ·  Fésű-hegy ·  Garancs ·  Gyertyános-hegy ·  Hosszú-hegy ·  Kis-Kevély ·  Kő-hegy ·  Köves-bérc ·  Nagy-Kevély ·  Nagy-Kopasz ·  Nagy-Somlyó ·  Oszoly ·  Őr-hegy ·  Péter-hegy ·  Pilis ·  Róka-hegy ·  Som-hegy ·  Strázsa-hegy ·  Szirtes-tető ·  Zajnát-hegyek ·  Ziribár-hegy
Aranyhegyi-patak ·  Csévi-patak ·  Dera-patak ·  Eszperantó-forrás) ·  Határréti-víztározó ·  Határ-réti-árok ·  Háziréti-víztározó ·  Házi-réti-patak ·  Kenyérmezői-patak ·  Omszk-tó ·  Szentléleki-patak
1. borda Átjárós-barlang ·  272-es pont barlangja ·  Ajándék-barlang ·  Amazonok-barlangja ·  Amfiteátrum 2. sz. barlang ·  Amfiteátrum 5. sz. barlang ·  Amfiteátrum 7. sz. barlang ·  Amfiteátrum 8. sz. barlang ·  Amfiteátrum 10. sz. barlang ·  Amfiteátrum-barlang ·  Arany-lyuk ·  Ariadne-barlangrendszer (Indikációs-barlang ·  Leány-barlang ·  Legény-barlang ·  Vacska-barlang) ·  Bivak-barlang ·  Borostyán-barlang ·  Csévi-barlang ·  Csévi-szirti Réteg-barlang ·  Csévi-szirti-sziklaeresz ·  Csiga-lyuk ·  Csirkés-barlang ·  Csobánkai Huzatos-barlang ·  Csókavári-barlang ·  Csúcs-hegyi-barlang ·  Csúcs-hegyi Cserepes-barlang ·  Csúcs-hegyi Cső-barlang ·  Csúcs-hegyi Egyenes-barlang ·  Delago-barlang ·  Delago-kőfülke ·  Delago-odú ·  Delago-Rókalyuk ·  Denevéres-barlang ·  Dinó-rejtek ·  Ellipszis-barlang ·  Excelsior-sziklaüreg ·  Ezüst-hegyi 1. sz. barlang ·  Ezüst-hegyi 2. sz. barlang ·  Gombás-barlang ·  Görényluk-barlang ·  Gyopáros-barlang ·  Gyula-pihenője-barlang ·  Háromlyukú-zsomboly ·  Háromszög-barlang ·  Hosszú-hegyi 2. sz. barlang ·  Hosszú-hegyi 3. sz. barlang ·  Hosszú-hegyi 4. sz. barlang ·  Hosszú-hegyi 5. sz. barlang ·  Hóvirág-barlang ·  Hubertus 1. sz. barlang ·  Hubertus 2. sz. barlang ·  Jászfalui Omladékos-barlang ·  Jobbrahúsz-barlang ·  Jóreménység-barlang ·  Jóreménység feletti-barlang ·  Juventusz-barlang ·  Kápolna-barlang ·  Kétbejáratú-barlang ·  Kevély-nyergi-rókalyuk ·  Kevély-nyergi-zsomboly ·  Kis-Berda-barlang ·  Kis-kevélyi-barlang ·  Kis-lapos-barlang ·  Kis-Strázsa-hegyi cseppköves hasadékbarlang ·  Kis-Strázsa-hegyi-hasadékbarlang ·  Kis Tamás-lik ·  Kivonulás-barlang ·  Klotild-barlang ·  Kristály-barlang ·  Kupolás-barlang ·  Laci-zsomboly ·  Lapos-üreg ·  Legény-barlang melletti átjáró ·  Légy-barlang ·  Lepke-barlang ·  Macska-barlang ·  Margitligeti-átjáró ·  Margitligeti homokköves-fülke ·  Margitligeti-kőfülke ·  Margitligeti kőrisfa-barlang ·  Margitligeti-odú ·  Margitligeti szirtoldali-barlang ·  Margitliget köteles-fülke ·  Margitliget szirttetői-barlang ·  Nagy-Somlyóhegyi-barlang ·  Negyedhármas-barlang ·  Odúsor ·  Óra-barlang ·  Óra-fali-sziklaodú ·  Oszolyi-hasadék ·  Ördöglépcső-sziklaüreg ·  Ősi-barlang ·  Pados-barlang ·  Papp Ferenc-barlang ·  Pénzes-Csontos-barlang ·  Pilis-barlang ·  Pilis-nyergi-víznyelőbarlang ·  Pilisszántói-kőfülke ·  Pilisszántói 2. sz. kőfülke ·  Pilisszántói 5. sz. üreg ·  Pilisszántói 10. sz. üreg ·  Pomázi Kétlyukú-barlang ·  Pomázi kőfejtő Felső-barlangja ·  Remete-lyuk ·  Róka-hegyi Bagolytanya ·  Róka-hegyi-barlang ·  Róka-hegyi Füstös-barlang ·  Róka-hegyi kőfejtő 1. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 2. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 3. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 4. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 5. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 6. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 7. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 8. sz. barlangja ·  Róka-hegyi Kristály-barlang ·  Róka-hegyi Pillér-barlang ·  Róka-hegyi Poros-barlang ·  Róka-hegyi Táró 1. sz. barlangja ·  Róka-hegyi Táró 2. sz. barlangja ·  Róka-hegyi Táró 3. sz. barlangja ·  Rózsalugas-átjáró ·  Sátorkőpusztai-barlang ·  Sátorkőpusztai-barlang feletti gömbfülkesor ·  Spartacus-barlang ·  Strázsa-hegyi-barlang ·  Strázsa-hegyi Délretárt-lyuk ·  Strázsa-hegyi Kanyargós-barlang ·  Strázsa-hegyi Rókalyuk ·  Strázsa-hegyi-sziklaodú ·  Strázsa-tetői-barlang ·  Sunyi-lyuk ·  Szabó József-barlang ·  Szárazrózsa-kőfülke ·  Szent Özséb-barlang ·  Szopláki-ördöglyuk ·  Szoplák-völgyi-barlang ·  Szoplák-völgyi Rókalyuk ·  Szurdok-völgyi 2. sz. víznyelő ·  Szurdok-völgyi Felső-barlang ·  Szurdok-völgyi-víznyelő ·  Tamás-lik ·  Titok-barlang ·  Urbán-dombi Remete-akna ·  Ürömi Kongó-barlang ·  Ürömi-víznyelőbarlang ·  Vaskapu ·  Vaskapui Átjáró-barlang ·  Vaskapui Bivak-barlang ·  Vaskapui Felső-sziklaodú ·  Vendel-hegyi 1. sz. barlang ·  Ziribári 2. sz. barlang ·  Ziribári-barlang ·  Zöld-barlang ·  Zsó-barlang
Boldog Özséb-kilátó ·  Dévényi Antal-kilátó
12-es számú Országos Kéktúra szakasz ·  15-ös számú Országos Kéktúra szakasz ·  Csévi-szirtek ·  Egri vár ·  Fekete-hegyi turistaház ·  Kevély-nyergi turistaház ·  Kinizsi Százas (egy része) ·  Kopár Csárda ·  Péter-hegyi 1. sz. zsomboly ·  Péter-hegyi 2. sz. zsomboly ·  Pilisense flórajárás ·  Pilisi Parkerdő Zrt. ·  Solymári-völgy ·  Som-hegyi turistaház ·  Szurdok
Csévi-szirt 1. sz. sziklaürege
Csévi-szirt 2. sz. sziklaürege
Esztergomi Vár-hegy 2. sz. barlangja
Esztergomi Vár-hegy 3. sz. barlangja
Esztergomi Vár-hegy elfalazott ürege
Fehér-szikla 1. sz. barlang
Fehér-szikla 1. sz. üreg
Fehér-szikla 2. sz. barlang
Fehér-szikla 2. sz. üreg
Fehér-szikla 3. sz. üreg
Fehér-szikla 4. sz. üreg
Fehér-szikla 5. sz. üreg
Fehér-szikla 6. sz. üreg
Fekete-hegyi 1. sz. barlang
Fekete-hegyi 2. sz. barlang
Fekete-hegyi 3. sz. barlang
Fekete-hegyi 4. sz. barlang
Fekete-hegyi 5. sz. barlang
Fekete-hegyi 6. sz. barlang
Fekete-hegyi 7. sz. barlang
Fekete-hegyi 8. sz. barlang
Egyéb, barlangnak nevezett üregek:
Csévi-szirt 1. sz. sziklaürege
Csévi-szirt 2. sz. sziklaürege
Sablon:Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai
Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai
Bába-völgyi 3. sz. víznyelőbarlang
Baglyas 1. sz. víznyelőbarlang
Bodzás-oldali 2. sz. zsomboly
Borókás-tebri 1. sz. víznyelőbarlang
Borókás-tebri 3. sz. víznyelőbarlang
Cuha-völgyi 4. sz. barlang
Csővári 1. sz. barlang
Diós-pataki 2. sz. víznyelő
Eplényi 1. sz. víznyelő
Fenyves-réti 1. sz. víznyelőbarlang
Fenyves-réti 3. sz. víznyelőbarlang
Ferenc 5–6. sz. barlang
Keselő-hegyi 2. sz. barlang
Keselő-hegyi 4. sz. barlang
Keselő-hegyi 11. sz. barlang
Keselő-hegyi 21. sz. barlang
Kristály 3. sz. barlang
Lillafüredi 1. sz. mésztufaüreg
Lillafüredi 7. sz. mésztufaüreg
Lillafüredi 12. sz. mésztufaüreg
Lillafüredi 13. sz. mésztufaüreg
Mész-völgyi 28. sz. üreg
Ördögárok 28a. sz. barlang
Palota 2. sz. barlang
Petőfi 2. sz. barlang
Pilisszántói 2. sz. kőfülke
Rákóczi 4. sz. barlang
Rejteki 1. sz. kőfülke
Somssich-hegyi 2. sz. barlang
Szendrői 1. sz. barlang
Szirén 2. sz. barlang
Szurdok-völgyi 2. sz. víznyelő
Upponyi 2. sz. kőfülke
Megkülönböztetetten védett barlangok voltak:
Ezüst-hegyi 2. sz. barlang
József-hegyi 2–3. sz. barlang
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ősi-barlang&oldid=25034198”
Barlangok a Pilis hegységben
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 20., 22:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.