hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ur hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu eu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr hu hu hu pt fr hu hu hu fr hu cs pl hu hu hu eo hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr tr hu nn hu hu pt hu ga hu sv fi fr de it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt fr hu hu hu hu hu eo fr hu sk hu hu hu hu hu es fr hu hu cs hu hu fr hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id hbs_lat de eo fa fr it ms nl pt ro sk sl sv zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a magyarországi településről szól. Hasonló címmel lásd még: Bajna (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Bajna témájú médiaállományokat.
Bajna község Komárom-Esztergom megyében, az Esztergomi járásban. A megye egyik legnagyobb faluja.
A település Budapesttől nyugati irányban körülbelül 45 kilométerre fekszik, az Esztergomot és Tatabányát összekötő képzeletbeli vonalnak majdnem pontosan a közepénél, a Gerecse keleti szélén.
Központjának északnyugati részén áthalad északkelet-délnyugati irányban a Tát-Tatabánya közti 1119-es út, amibe itt torkollik bele a Zsámbéktól Szomoron át idáig húzódó 1105-ös út. Szintén a község területén ér véget a Nyergesújfalutól idáig húzódó 1125-ös út, valamint itt indul az Epölön és Máriahalomon át Únyig tartó 1122-es út.
A legközelebbi települések: Epöl 3,5, Nagysáp 5, Szomor és Gyermely 9-9, Héreg 10, Bajót 10-10, Tarján, Tát és Tokod egyaránt 14-14, Nyergesújfalu és Lábatlan pedig 15-15 kilométerre.
Bajna írott történelme a 11. századig vezethető vissza, hiszen már 1087-ben egyházashely volt. Királyi földjét 1293-ban és 1295-ben is említik.
Bajna 13. század vége körül a környék egyik legnagyobb birtokosaként említett Zoárd Vécs ágából származó Miklós főlovászmester és utódai birtokába került.
1322-ben a nemzetségből származó Miklóst és Péter nevű testvérét hamis pénzveréssel vádolták meg, miután a vád bebizonyosodott, birtokaikat Károly Róbert király elkoboztatta, és csak évtizedek múltán sikerült azt visszaszereznie a nemzetség Domokos nevű tagjának. Bajna Zsigmond király uralkodásának vége felé már a bajnai Both család birtoka volt, aki innen vette előnevét is. Templomát 1484-ben építették, egy hajóval, gótikus stílusban. Sándor Mihály kegyúr 1751-55 között átépíttette. A templom Simor János esztergomi érseknek, aki korábban itt szolgált, a jóvoltából kereszthajóval és két mellékhajóval bővült 1885–1891 között. Figyelemre méltó a falba illesztett faragott gótikus szentségfülkéje és bélletes kapuja. 1688-ban visszaállították a plébániát, melynek irattára az 1706-os harcok folyamán elpusztult.
Egyébként Simor János építtette az iskolát is a szeretett híveinek. A közeli csimai kálvária egy török időkben elpusztult falu (Csimaföld vagy Csimaszombat) temploma helyén emelkedik, ősi vörösmárvány kereszttel. Az 1732-es vizitációban ezen kívül Sárás elpusztult települést is említik. Bajna hírét azonban mégsem ez keltette, hanem az ún. Sándor–Metternich-kastély, mely a 19. század harmincas éveiben az „ördöglovas” Sándor Móric gróf lakhelye volt.
1990-1994: Pallagi Béla (független)[3]
1994-1998: Pallagi Béla (független)[4]
1998-2002: Pallagi Béla (FKgP)[5]
2002-2006: Kalmár Zoltánné (független)[6]
2006-2010: Pallagi Tibor (független)[7]
2010-2014: Pallagi Tibor (független)[8]
2014-2019: Pallagi Tibor (független)[9]
2019-től: Pallagi Tibor (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,2%-a magyarnak, 1,9% cigánynak, 0,9% németnek, 0,2% szlováknak mondta magát (7,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,2%, református 10,2%, evangélikus 0,3%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 8,1% (14,9% nem nyilatkozott).[10]
Szent Adalbert római katolikus templom
1778-ból származik a műemlék jellegű barokk kőkereszt
A Sándor–Metternich-kastély a magasból
1805. május 23-án gróf Sándor Móric, az Ördöglovas.
Simor János bíboros, hercegprímás, esztergomi érsek, 1842. július 14.–1846. július 20. közt a falu plébánosa.
↑ a b Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2018. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2018. szeptember 27. (Hozzáférés: 2018. szeptember 27.)
↑ Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 30.)
↑ Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
↑ Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
↑ Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
↑ Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
↑ Bajna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
1982 Az Esztergomi főegyházmegye névtára és évkönyve. Esztergom, 200.
Tóth Krisztina: Bajna; szerk. Bárdos István; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2001 (Száz magyar falu könyvesháza)
A Wikimédia Commons tartalmaz Bajna (Magyarország) témájú médiaállományokat.
Cikk Sándor Móric kastélyáról
Az Esztergomi járás települései
Annavölgy •  Bajna •  Bajót •  Csolnok •  Dág •  Dorog •  Dömös •  Epöl •  Esztergom •  Kesztölc •  Lábatlan •  Leányvár •  Máriahalom •  Mogyorósbánya •  Nagysáp •  Nyergesújfalu •  Piliscsév •  Pilismarót •  Sárisáp •  Süttő •  Tát •  Tokod •  Tokodaltáró •  Úny
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bajna_(Magyarország)&oldid=25113393”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 20., 10:40
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.