hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is tr is hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ko hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es hu en war hu da war hu en war hu da ceb hu en hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu es hu hu war hu hu sv hu hu hu gl hu hu war hu hu sv hu hu mt hu hu hu hu hu ceb hu hu ceb hu hu hu hu hu fr hu hu ceb hu hu hu hu ceb hu hu war hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu war hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu wuu hu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar en hbs_lat de el es fa fr he hbs_lat it ja ka ko nl nb pl ro ru sl sv tr fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 26.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a Jules Verne kitalálta tengeralattjáróról szól. Hasonló címmel lásd még: Nautilus (egyértelműsítő lap).
Egy iszonyú csapat calmarral való találkozás.[1]
2  000 000 francia frank[2][3]
A Wikimédia Commons tartalmaz Nautilus témájú médiaállományokat.
A Nautilus Jules Verne francia író által kitalált tengeralattjáró. A Nemo kapitány (Vingt mille lieues sous les mers – Húszezer mérföld a tenger alatt, 1870) regénye szinte végig ezen a hajón játszódik, A rejtelmes sziget regényben is fontos szerepet kap.
Az én hajóm külön világ. Éppoly idegen a földtől, mint a bolygók, amelyek az égitestet a nap körüli útjában követik.
– Jules Verne: 20 000 mérföld a tenger alatt (Nemo kapitány)[9]
A Nautilus levált a regénytől, önálló életet él. A Nautilus a tengeralattjáró szinonimája, minden bizonnyal többen ismerik, mint ahányan a regényt olvasták. Verne Robert Fulton 1800-ban épült Nautilusa után nevezte el hajóját,[10] Verne regényei hatására számos tengeralattjáró, hajó kapta meg a Nautilus nevet.
1.1 A Nautilus a Verne könyvek képein
3.1 Kormányfülke, fényszóró és csónak
5.1 A Nautilus útja a Nemo kapitány regényben
5.2 A Nautilus a A rejtelmes sziget regényben
Ez a rajz tünteti fel a hajó méreteit, professzor úr. Mint látja, hajóm alakja erősen elnyújtott, kúpban végződő henger: feltűnően hasonlít a szivarhoz. Ez bizonyult eddig a legalkalmasabb alaknak. A henger hosszúsága egyik csúcstól a másikig pontosan 70 méter; a legszélesebb keresztgerenda 8 méter. Az arány tehát nem pontosan 1 : 10, ahogyan a gyorsjáratú gőzhajókat építik, de a hajótest vonala elég hegyes, a víz alatti rész hajlata elég hosszú, úgyhogy a kiszorított vizet könnyen megosztja, s mi sem gátolja a haladásban.[3]
E méretekből könnyen kiszámíthatja a Nautilus felületét és köbtartalmát. Felülete 1011,45 négyzetméter, köbtartalma pedig 1500,2 köbméter ami azt jelenti, hogyha a hajó teljesen alámerül, ezerötszáz köbméter vizet szorít ki, tehát a súly ezerötszáz tonna.[3]
Amikor a tengeralattjáró terveit készítettem, az volt a szándékom, hogy egyensúlyi helyzetben kilenctized része merüljön a víz alá, és csak egytizedével emelkedjék ki a vízből. Tehát csak annyi vizet szorítson ki, amennyi kilenctized részének megfelel, vagyis 1356,48 köbmétert. Súlya ezek szerint ezt a tonnaszámot nem haladhatja meg. Ezt azonban csak a fenti arányokban való megszerkesztéssel érhettem el.[3]
A Nautilus teste két burkolatból áll, egy belsőből és egy külsőből, amelyet T alakú vaskapcsok kötnek össze; ez a szerkezet rendkívül nagy szilárdságot ad a hajónak. A sejtszerű kiképzés által olyan óriási az ellenállása, mintha egyetlen tömör tömb volna. Külső burkolata nem enged; a szegecseléstől függetlenül is hozzátapad a törzshöz. A különböző anyagok tökéletes összeillesztése folytán szerkezete olyan egységes, hogy a leghevesebb viharnak is ellenáll.[3]
A két burkolat acéllemezekből készült. A külső burkolat öt centiméter vastag; súlya 394,96 tonna. A belső burkolat, aztán az 50 centiméter magas, 25 centiméter széles, egymagában is 62 tonna súlyú hajótő, a gépek, a holtsúly, a különböző szerelvények és berendezések, a belső választófalak és merevítések: mindez együttvéve 961 tonna, ami együtt a kívánt 1360 tonna súlyt eredményezi.[3]
A Nautilus a Verne könyvek képein[szerkesztés]
A Nautilus útját meredek sziklafal zárja el...[1]
... jég borította a tengert s elől-hátul bezárta a láthatárt.[1]
Egy iszonyú csapat calmarral való találkozás.[1]
Két oldalából lövellt ki a villamos fény [11]
Óriási koporsó, melyből fény lövel ki.[11]
A Nautilus minden egyes alkatrészét más és más helyről hozattam burkolt rendeltetéssel. A hajótőt Creusot-nál gyártották, a csavartengelyt Pen and Co.-nál, Londonban, a borítás acéllemezeit Leardnél, Liverpoolban, a hajócsavart Scottnál, Glasgow-ban. A tartályokat a párizsi Cail et Cie. készítette, a gépet a poroszországi Krupp, vágósarkantyúját a Motola-művek Svédországban, a precíziós műszereket a Hart Bros. New Yorkban, és így tovább. A gyárosoknak más és más név alatt küldtem el a tervrajzokat.[3] Az alkatrészeket egy meg nem nevezett szigeten szerelték össze a Nemo kapitány alkalmazta férfiak.
A lapos tető csupán nyolcvan centiméternyire emelkedett ki a vízből. ... A tető közepén egy csekély domborulat jelezte a hajótestbe félig besüllyesztett csónak helyét. Az orron és a faron két alacsony, rézsútos falú fülke emelkedett ki, vastag lencseüveg ablakokkal. Az egyikben a kormányos tartózkodik, a másikban van a hatalmas fényerejű reflektor, amely a Nautilus útját megvilágítja.[12]
A tető körül kifeszített, korlátnak szolgáló hajókötelet leeresztették. Az ívlámpa házikóját s a kormányfülkét lesüllyesztették a hajótestbe, úgyhogy egy szintbe kerültek a Nautilus tetejével.[13]
Nemo kapitány a központi lépcsőhöz vezetett. A középen kinyitott egy ajtót, s a felső folyosókon át a kormányfülkéhez mentünk, amely, mint tudjuk, kiemelkedik a tetőből. Most láttam csak belülről a fülkét. Minden oldala hat láb hosszú... Középen áll a vízszintes síkban elhelyezett kormánykerék, amely a Nautilus farához futó kormányláncba kapaszkodik. A fülke falába süllyesztett, lencseüveggel ellátott négy kerek ablakon át a kormányos minden irányban kitekinthet.[14] A kormányos egy üvegezett fülkében tartózkodik. A fülke a Nautilus külső burkolatából emelkedik ki. Falaiba lencseüvegek vannak szerelve... Az én lencseüvegeim mérete azonban huszonegy centiméter a középen,[3]
Ha a felszínre emelkedtünk, akkor is csak a kormányfülke látszott ki a vízből.[15]
A tető túlsó végén elhelyezett fényszóró élesen megvilágította a vizet.[14] A kormányos fülkéje mögött egy óriási villanyfényszóró van elhelyezve. Sugarai félmérföldnyi távolságra világítják meg a tengert![3]
A csónakot a hajó külső részén egy mélyedés fogadja be. A jármű pedig teljesen zárt, tökéletesen vízhatlan, s erős hengeres csavarokkal hozzá van erősítve ágyához. A létra a Nautilus testébe vágott kibújó-nyíláshoz vezet; ez a nyílás pedig pontosan hozzáilleszkedik a csónak oldalán alkalmazott ugyanakkora nyíláshoz. Ezen a két nyíláson át jutok be a csónak belsejébe. Előbb elzárják a Nautiluson levő nyílást, aztán én szorítócsavarokkal elzárom a másikat, a csónakon levőt, megeresztem a hengeres csavarokat, s a csónak szédületes gyorsasággal száll fel a víz felszínére. Ekkor kinyitom a gondosan elzárt fedélzetnyílást...[5]
Képek a Nautilus tetejéről, kormányfülkéről és fényszóróról
A hajós csiga ezrei lepték el a víz szintet.[1]
Az apályban előtűnnek a tengeralatti képződmények hegyes csúcsai[1]
Nemo kapitány maga állott a kormánykerékhez.[1]
Talán a kanadai erős karjaiba ragadva vitte ki oda..[1]
Nemo kapitány nem távozott a fedélzetről.[1]
- Nyomorult – kiáltá – mit akarsz![1]
Kezében szextanssal teljes pontossággal felvette a helyzetet.[1]
A Nap éppen fölkelőben volt s lángba borítá az óceánt..[1]
A Nautilus egy sziklacsúcsba ütközött.[1]
Conseil egyszerre felkapta a tanár puskáját.[1]
A Nautilus kapitánya érdekes észleleteket tett.[1]
...ismertem a tengeralattjáró egész előrészét, amelynek a középtől kiindulva és a hajó orra felé haladva ez a pontos beosztása: először is az ötméteres ebédlő, amelyet szigetelőfal választ el a könyvtártól ebbe a helyiségbe nem hatolhat be a víz. A könyvtár szintén öt méter hosszú, mellette van a tíz méter hosszú szalon, amelyet ismét vízhatlan fal választ el a kapitány szobájától. Ez a szoba ötméteres. A kapitány szobája után következik az én két és fél méteres szobám, e mellett egy hét és fél méteres légtartály van, amely az orrtőkéig terjed. Ez összesen harmincöt méter.[5]
A számomra kijelölt kabin egy finom ízléssel berendezett aránylag tágas szoba volt, ággyal, mosdóval s egyéb, kényelmes bútorral.[5]
Az ön szobája az enyémbe nyílik - mondta, s kinyitotta az ajtót. - Az én szobám meg a szalonba...[5] ...a hőmérő a Nautilus belsejében levő hőmérsékletet mutatja, a barométer a légnyomást, s előre jelzi az időváltozást. A higrométer a levegő páratartalmát mutatja: a viharpohárban levő keverék bomlásából vihar közeledtére következtethetek, az iránytű az égtájakat mutatja, a szextánssal a nap magasságából kiszámíthatom a szélességi fokot, a kronométer segítségével a hosszúsági fokot ... Feszmérő. Ha a vízzel összeköttetésbe hozom, megmutatja a külső nyomást, s ebből már tudom, hogy milyen mélységben halad a hajóm. ... újfajta mélységmérők a vízrétegek hőmérsékletét mutatják. Ebből is következtetek a mélységre.[5]
Nemo kapitány háló– és dolgozó-szobája.[1]
Beléptünk az ebédlőbe. A nemes ízléssel berendezett terem két végén két hatalmas, ébenfával berakott tölgyfa pohárszék állt; polcain felbecsülhetetlen értékű fajansz, porcelán, üvegedény s ezüst szikrázott a pompás kivilágításban. A mennyezet finom színű üvegfestményei kellemesen szűrték meg a magasból aláhulló fényt.[5]
A tanár jól hozzálátott a reggelihez.[1]
A terem végén megnyílt a szárnyasajtó. Ugyanolyan nagyságú szobába léptem, mint az ebédlő.[5]
A könyvtárban álltunk. A falakat mennyezetig érő, fekete paliszanderfából készült, rézbera- kással díszített, széles polcok borították; rajtuk temérdek, egyforma kötésű könyv. A polcok körülfutottak az egész termen, alattuk óriási, barna bőrrel kárpitozott, kényelmes, süppedős pamlagok álltak.[5]
Lankadtan, lég után kapkodva dűlt le ágyára.[1]
Nemo kapitány most egy másik ajtót nyitott ki, azzal szemközt, amelyen át a könyvtárba jöttünk. [5]
Óriási, fényesen kivilágított szalonba léptem. A tíz méter hosszú, hat méter széles, öt méter magas négyszögletes terem finom cirádákkal ékített mennyezetéről egyenletes, nappali fény áradt a múzeum káprázatos kincseire.[5] A terem közepén villanyfénnyel megvilágított szökőkút játszott; medencéjét egyetlen óriáskagyló képezte.[5] A szemben levő falon függő számlap a Nautilus sebességét jelzi. Villamos vezeték köti össze a sebességmérő csavarjával: műszerem állandóan mutatja a hajó pillanatnyi sebességét."[8]
A terem hátterében csinos orgona állott..[1]
Jerünk vissza a szobámba!..[1]
Óriási aquárium ablakánál ülve..[1]
Egyszerre egy váratlan látvány lepte meg.[1]
A szekrény aranyrudakkal volt tele.[1]
Néha-néha megzendült szobájában az orgona hangja.[1]
.. ön ma még az én ellenvetésemet is megcáfolja..[1]
Óriási nagyságú kalmár volt.[1]
- Úgy van uram! A Bosszúálló..[1]
Nemo kapitány! Ön hívott: itt vagyunk![11]
Harbert a kapitány felé közeledett.[11]
Fektéből nem bírt már fölemelkedni.[11]
"Isten vegye magához lelkét!"[11]
...a hajó közepére értünk. Itt két vízhatlan fal között egy akna tátongott. Az akna peremére vaslétra volt kapcsolva.[5] Megkérdeztem a kapitányt, hova vezet ez a létra. - A csónakhoz.[5] Ugyan ez a létra vezet a Nautilus tetejéhez is.
Amint a korlátot megfogta, elbődülve visszatántorodott.[1]
A kanadai bizalmatlansága a kapitány iránt.[1]
Egy óriási polypkar nyult be a nyíláson.[1]
...a tetőre vezető lépcső mellett egy két méter hosszú kabinba néztem be, ahol Conseil és Ned pompás étvággyal fogyasztották éppen a bőséges ebédet.[5]
Azután a három méter hosszú konyhába léptünk. Innen nyíltak a nagy éléskamrák.[5]
A konyha mellett volt a kényelmes fürdőszoba; a csapokból éjjel- nappal hideg és meleg víz folyt.[5]
A fürdőszobán túl egy öt méter hosszú helyiség következett, a legénység hálóhelye.[5]
A folyosó végén negyedik vízhatlan fal választotta el a legénységi szállást a gépháztól.[5]
Megnyílt egy ajtó, s beléptem a húsz méter hosszú terembe. Nemo kapitány aki minden bizonnyal kitűnően képzett mérnök itt állította fel a Nautilus meghajtását végző gépeket.[5] A jól kivilágított gépház két részre oszlott. Egyikben voltak az áramfejlesztő telepek, a másikban a hajócsavart mozgató gépek.[5]
Beléptünk egy kamrába, amely a gépterem mellett volt, s itt átöltöztünk a tenger alatti sétára.[3] Ebben a kamrában volt a Nautilus fegyvertára és a ruhatár elhelyezve. Tizenkét búvárruha függött a falon, ilyet kellett nekünk is a sétára felöltenünk. [17]
A hajó jobbra-balra való irányításához, a megforduláshoz, egyszóval a vízszintes síkban való haladáshoz közönséges széleslapátú kormányt használok. A kormány a fartőke végén van elhelyezve, kerék- és csigasor mozgatja. De én a Nautilust lentről fölfelé s föntről lefelé, függőleges irányban is hajthatom mégpedig két ferde szárny segítségével, amelyek a hajó oldalán, a merülési középpontban vannak elhelyezve. Ezek a szárnyak bármely irányba állíthatók, s belülről hatalmas emelők mozgatják. Ha a szárnyak párhuzamosan állnak a hajóval, ez vízszintes irányban mozog. Ha szögben állnak hozzá, a Nautilus az elhajláshoz és a csavarmeghajtáshoz képest tetszőlegesen meredek vagy lejtős vonalban száll le vagy emelkedik felfelé. Ha pedig gyorsan akarok a felszínre kerülni, leállítom a csavart: a víznyomás ekkor függőleges irányban hajtja fel a Nautilust, mint ahogyan a hidrogénnel töltött léggömb is szédítő gyorsasággal emelkedik fel a levegőbe.[3]
A kormányfülkét villanyvezeték kötötte össze a gépházzal, s Nemo kapitány a kormánykerék mellől egyidejűleg szabhatta meg az irányt és a sebességet. Megnyomott egy fémgombot, s erre a csavar forgása hirtelen meglassult.[14]
A hajócsavar forgása elérte a legnagyobb gyorsaságot; a négy lapát hatalmas erővel csapkodta a vizet.[6]
A telepek által fejlesztett áramot a hajófarba vezetem, ahol óriási elektromágnesek egy különleges emeltyű- és fogaskerék-rendszerű hajtóműre viszik át, amely a hajócsavart mozgatja; ez másodpercenként akár százhúsz fordulatot is végezhet.[8]
A greenwichi délkört, mint egyetlen egységes kezdő hosszúsági kört csak az 1884-es Nemzetközi Meridián Konferencia fogadta el, jó néhány évvel a regény írása után. Verne nem mindig követhető okból keverve használja a washingtoni, londoni és párizsi kezdőkört. Ebben a szóvikkben a koordináták a greenwichire átszámolva szerepelnek.
A Nautilus útja a Nemo kapitány regényben[szerkesztés]
A Nautilus útja az Atlanti-óceánon 1866-67-ben
A Nautilus útja az Csendes-óceánon 1866-ban
A hajó Nemo kapitány regénybéli útja a jobb oldali, Csendes-óceánt ábrázoló térképen kezdődik és a bal oldali térképen folytatódik.
Aronnax, a Nautilus kéretlen utasa visszaemlékezése: Szerencsére mégiscsak megfékeztem magamat, leheveredtem az ágyamra, hogy lecsillapuljak. Idegeim lassanként megnyugodtak, de túlfűtött agyam lázasan dolgozott, s gyors egymásutánban pergett le előttem az Abraham Lincolnról való eltűnésem óta eltelt hónapok minden emléke, a boldog és a szomorú élmények, a tenger alatti vadászatok, a Torres-szoros, az új-guineai bennszülöttekkel való kaland, a Nautilus zátonyra futása, a koralltemető, a szuezi átjáró, Szantorin-szigete, a krétai búvár, a Vigo-öböl, Atlantisz, a jégtorlasz, a Déli-sark, a jégbörtön, a polipokkal való küzdelem, a vihar a Golf-áramlatban, a Bosszúálló s az utolsó, rettenetes jelenet, a csatahajó s a legénység elsüllyesztése!...[18]
A táblázat csak azokat az eseményeket tartalmazza, amelyekhez Verne megadta mindkét koordinátát, vagy a nevesített földrajzi hely egyértelműen beazonosítható.
A Nautilus útja a Nemo kapitány regényben
...a Calcutta and Burmah Steam Navigation Company egyik gőzöse, a Governor Higginson, Ausztrália keleti partjától ötmérföldnyire valóban találkozott az úszó óriással.[19]
...a West India and Pacific Steam Navigation Company Cristobal Colon nevű gőzöse a Csendes-óceán vizein azonos jelenséget észlelt.[19]
é. sz. 42° 15′, ny. h. 60° 35′42.25, -60.583333333333
... a Compagnie Nationale Helvetiája s a Royal Mail Shannonja ellentétes irányban haladt az Atlanti-óceánon az Egyesült Államok és Európa között; kölcsönösen jelezték egymásnak a tengeri szörnyet...[19]
é. sz. 27° 30′, ny. h. 72° 15′27.5, -72.25 ???
A Montreal Ocean Company Moravian nevű hajója ... éjnek idején farával jobb felől nekiütközött egy sziklának, amelyet semmiféle térkép sem jelez ezen a tájon.[19]
é. sz. 45° 37′, ny. h. 15° 12′45.616666666667, -15.2 ???
...Délután 4 óra 17 perckor, amikor az utasok a nagy szalonban az ebédnél gyűltek össze, a hajótesten alig érezhető lökés futott végig. Az ütést a hajó a faron, a bal oldali kerék mögött kapta.
A Scotia ugyanis nem futott neki semminek. A hajófarhoz ütközött hozzá valami.[19]
...egy San Franciscóból Sanghaj felé tartó gőzös az állatot ... a Csendes-óceán északi vizein látta.[20]
é. sz. 31° 15′, k. h. 147° 42′31.25, 147.7
Az Abraham Lincoln pozíciója, amikor felfedezi a Nautilust.
é. sz. 30° 07′, k. h. 37° 15′30.116666666667, 37.25 HIBÁS
A Nautilus a párizsi délkörtől számított 37° 15' nyugati hosszúság és a 30° 7' északi szélesség mentén halad. Tehát körülbelül háromszáz mérföldnyire vagyunk a japán partoktól. Ma november 8-a van...[21]
é. sz. 32° 40′, k. h. 165° 30′32.666666666667, 165.5[22]
Az északi szélesség 32° 40'-e és a nyugati hosszúság 167° 50'-e alatt egy kis szigetecskét találtam; Crespo kapitány fedezte fel 1801-ben.[23][24]
d. sz. 8° 57′, ny. h. 139° 32′-8.95, -139.53333333333[25]
December 1-én a száznegyvenkettedik fok mentén áthaladt az egyenlítőn, s ugyanazon hónap 4-én, gyors utazás után, melyen semmi rendkívüli nem történt, már a Marquises-szigetcsoport vizeibe értünk. Három mérföldnyi távolságban, a déli szélesség 8° 57’-e s a nyugati hosszúság 139° 32’-e alatt megpillantottam a francia birtokban levő szigetcsoport legnagyobb szigetét, a Nouka Hivát s a Martin-fokot.[26]
d. sz. 16° 04′, k. h. 164° 32′-16.066666666667, 164.53333333333[27]
Északkeleten egy kisebb meg egy nagyobb vulkanikus sziget emelkedett ki a tengerből, negyven mérföld kerületű korallszirttel körülvéve. Ott voltunk a tulajdonképpeni Vanikoro-sziget előtt - amelyet Dumont d’Urville Recherche-szigetnek nevezett el - éppen a kis Vanou-öböl előtt, a déli szélesség 16° 4’-e és a keleti hosszúság 164° 32’-e alatt.[28]
A Nautilus ...hirtelen irányt változtatva egyenesen nyugatnak vágott a Geboroar-sziget felé.
Egy hirtelen lökés földhöz vágott. A Nautilus megállt. Kissé bal felé dőlve megfeneklett egy zátonyon.[29]
Szóba került a többi között a Nautilus helyzete is; éppen abban a szorosban feneklett meg, ahol Dumont d’Urville kis híján hajótörést szenvedett.[30]
Holnap - tette hozzá a kapitány, s felállt -, holnap délután két óra negyven perckor a Nautilus elszabadul, és sértetlenül kihajózik a Torres-szorosból.[30]
é. sz. 10° 00′, k. h. 135° 00′10, 135[31]
január 11-én, a hosszúság százharmincötödik és az északi szélesség tizedik fokán megkerültük a Carpentaria-öböl csúcsát képező Wessel-fokot.[32]
é. sz. 15° 00′, k. h. 105° 00′15, 105
Január 18-án a Nautilus a százötödik hosszúsági fokon s a déli szélesség tizenötödik foka mentén haladt.[32]
é. sz. 12° 05′, k. h. 94° 33′12.083333333333, 94.55[33]
21-én reggel a déli szélesség 12° 5’-e s a hosszúság 94° 33’-e alatt megpillantottuk Keeling szigetét.[34]
é. sz. 8° 58′, k. h. 79° 53′8.9666666666667, 79.883333333333
- Ceylon szigete gyöngyhalászatáról híres. Volna-e kedve, Aronnax úr, megtekinteni az egyik halásztelepet?
Az előttem levő térképen megkerestem a Manaar-öbölt. A kilencedik délkörön találtam meg, Ceylon északnyugati partján. A kis Manaar-sziget vonulata keríti be. Teljesen meg kell kerülnünk Ceylon nyugati partját, hogy eljussunk az öbölbe.[35]
é. sz. 23° 36′, k. h. 58° 35′23.6, 58.583333333333
Midőn e tengert elhagytuk, egy pillanatra feltűnt előttünk Maszkát, az Oman-föld legjelentősebb városa.[36]
é. sz. 12° 48′, k. h. 45° 02′12.8, 45.033333333333
Február 6-án a Nautilus elhaladt Aden előtt; a város hegyfokon épült, s keskeny földnyelv köti össze a szárazfölddel.[36]
é. sz. 21° 25′, k. h. 39° 49′21.416666666667, 39.816666666667
Aznap este a Nautilus a 21° 30’ északi szélességen, a felszínen haladva, az arab part felé közeledett. Megpillantottam Hedzsászt,[37] Egyiptom, Szíria, Törökország és India jelentős kereskedelmi gócpontját.[14]
Megállapítottam a Nautilus irányát, s láttam, hogy Kréta szigete felé halad.[38] Váratlanul egy búvár kopogtat be a Nautilus ablakán. – Ne nyugtalankodjék – mondta a – Nicolas volt, a Matapan-foki[39] híres búvár. Úgy úszik, mint a hal. A Kikládokon [40] mindenki ismeri őt.[38]
é. sz. 35° 56′ 41″, ny. h. 5° 34′ 10″35.944722222222, -5.5694444444444 és é. sz. 42° 14′, ny. h. 8° 43′42.233333333333, -8.7166666666667
Február 18-án, reggel három óra tájt a Gibraltári-szoros bejáratához ért.[41] Estére elérték a Vigói-öblöt. - Professzor úr - felelte a kapitány -, a Vigói-öbölben vagyunk, s ha érdekli önt, most megláthatja, milyen titok van eltemetve az öbölben, a tengerfenéken.[42][43]
é. sz. 33° 22′, ny. h. 16° 17′33.366666666667, -16.283333333333
...a Nautilus helyzete már be volt jelölve. A hosszúság 16 fok 17 percén s a szélesség 33 fok 22 percén haladtunk, százötven mérföldnyire a legközelebbi parttól.[44]
d. sz. 45° 37′, ny. h. 37° 53′-45.616666666667, -37.883333333333
Ezen a napon a Nautilus roppant érdekes mélységmérési kísérleteket végzett.[45]
d. sz. 67° 39′, ny. h. 51° 30′-67.65, -51.5
Tengert, vízfelületet semerre sem láttunk. A Nautilus előtt végtelen, egyenetlen síkság terült el. Egymásra tornyosuló jégtömbök kusza, szeszélyes összevisszasága terpeszkedett szemünk előtt, mint zajláskor a folyam hátán az egymásra torlódó jég - csakhogy ahhoz nem mérhető, óriási arányokban.[46]
...én, Nemo kapitány 1868. március 21-én elértem a déli szélesség 90. fokát, a Déli-sarkot...[46]
d. sz. 53° 56′, ny. h. 67° 56′-53.933333333333, -67.933333333333
Másnap, április 1-én, amikor a Nautilus feljött a felszínre, déli tizenkét óra előtt néhány perccel nyugat felől szárazföldet pillantottunk meg. A Tűzföld volt.[47]
Május 12-én tört ki a vihar, éppen abban az órában, amikor a Nautilus alig néhány mérföldnyire New York kikötőbejáratától, Long Island magasságában hajózott.[48]
é. sz. 49° 56′, ny. h. 6° 19′49.933333333333, -6.3166666666667
Május 30-án megpillantottuk Anglia legdélibb csúcsa és a Sorlingues-ek között Land’s Endet, amelyet jobbfelől hagytunk magunk mögött.[49]
é. sz. 47° 24′, ny. h. 17° 28′47.4, -17.466666666667
Néhány perccel később a Nautilus nyolcszázharminchárom méter mélységben megállt a tengerfenéken. ... Nyolcvannégy esztendő előtt ... ez a hajó hősies küzdelem után ... ötvenhat tengerészével együtt inkább a halált választotta, semmint hogy megadja magát az ellenségnek! Kitűzte a farra a lobogót, s ezzel a kiáltással süllyesztette el magát a tengerbe: “Éljen a köztársaság!” Ez a hajó a Vengeur volt![49]
é. sz. 67° 48′, k. h. 12° 50′67.8, 12.833333333333
- A Malström! A Malström! - kiáltozták. ... Tudjuk, hogy dagály idején a Vaeröy- és Lofoten-szigetek közé szorult víz irtózatos erővel tombol. Egyetlen hajó sem szabadult ki eddig az örvénylő kavargásból![18]
A Nautilus a A rejtelmes sziget regényben[szerkesztés]
A Nautilus útja a Nemo kapitány regényben
"A csónakon a Nautilus farához eveztek. Ott a vízvonalon megtalálták a hajó merülését szabályozó tartályok két széles nyílású csapját.
A telepesek megnyitották a csapokat, a tartályokat víz árasztotta el, a Nautilus süllyedni kezdett, mind lejjebb és lejjebb merült, majd végül eltűnt a víztükör alatt.
A telepesek azonban még sokáig nyomon követhették mélybe merülését. Erős fénye még az alsóbb rétegekből is fölhatolt az áttetsző vízen keresztül, mígnem a kripta lassan sötétbe borult. Végül az elektromos fény roppant sugárzása is elhunyt, és a Nautilus - immár Nemo kapitány koporsója - megpihent a hullámsírban."[51]
"... március 8-ról 9-re virradó éjszakán mérhetetlen gőzoszlop tört föl a kráterből, és irtózatos dörej közepette több mint háromezer lábnyira tornyosult a sziget fölé. A Dakkar-kripta belső fala nyilvánvalóan engedett a gázok nyomásának, beomlott, s a tengervíz a központi kürtőn keresztül bezúdult a tűzokádó torokba, s ott tüstént gőzzé forrt.
... Egész hegydarabok omlottak a Csendes-óceánba, és néhány perc múltán tenger borította azt a helyet, ahol nemrégen még a Lincoln-sziget virágzott."[52]
Lökettérfogat : 1506 t
Öv páncél: 15, 24 cm
Maximális sebesség: 50 csomó
Meghajtás: akkumulátorral működő elektromos motor
A propeller átmérője 6,00 m
Legénység: maximum: 20 fő, minimum: 5 fő
A Nautilus tervrajza (fantáziarajz)
Jules Verne: Nemo kapitány
Jules Verne: A rejtelmes sziget
Wolfgang Hohlbein : Operation Nautilus (Ifjúsági könyvsorozat)
Pleticha Heinrich (szerkesztő): Jules Verne kézikönyv (Bertelsmann Kiadó, Stuttgart és München, 1992)
↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z aa ab ac ad ae af ag ah ai Illusztráció Húszezer mérföld a tenger alatt (Nemo kapitány) első francia illusztrált kiadásból. Alphonse de Neuville és Édouard Riou képei és metszetei. A képaláírások a Franklin Irodalmi és Nyomdai Rt. (1943) hatodik képes kiadásából származnak betűhűen.
↑ A Nautilus ... a felszereléssel együtt kereken kétmillióba került: a műkincsekkel és gyűjteményekkel együtt pedig négy-öt millióba.
↑ a b c d e f g h i j k Nemo kapitány. Első rész. XIII. fejezet
↑ Megtaláltam Joseph Bertrand művei között A csillagászat megalapítói (Les fondateurs de l'astronomie moderne) című könyvét is; ez a munka 1865-ben jelent meg, s ebből azt következtettem, hogy a Nautilus vízrebocsátása ezután történt.
↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u Nemo kapitány. Első rész. X. fejezet
↑ a b Nemo kapitány. Második rész. XI. fejezet
↑ Tengeri csomón a hajó sebességének meghatározására szolgáló mérőkötélen alkalmazott jelzéseket értjük. Egy-egy kötélcsomó között a távolság 14,6 m. A hajó kb. annyi tengeri mérföldet halad óránként, ahány csomót fut a mérési idő (30 másodperc) alatt. Így a csomó és a tengeri mérföld kifejezések a tengerjáró hajók sebességének megjelölése szempontjából rokon értelmű szavak: éppúgy mondhatjuk azt, hogy a hajó óránként 50 csomó, mint azt, hogy 50 mérföld/óra, azaz 87 km/h sebességgel halad.
↑ a b c Nemo kapitány. Első rész. XII. fejezet
↑ Nemo kapitány. Első rész. XXIII. fejezet
↑ Burgess, Robert, F.. Ships Beneath the Sea (angol nyelven). McGraw-Hill (1975. szeptember 29.). ISBN 0070089582
↑ a b c d e f Illusztráció A rejtelmes sziget első francia illusztrált kiadásból. Jules Férat képei és metszetei. A képaláírások a Franklin Irodalmi és Nyomdai Rt. (194?) hatodik képes kiadásából származnak betűhűen.
↑ Nemo kapitány. Második rész. XIV. fejezet
↑ Nemo kapitány. Második rész. XXI. fejezet
↑ a b c d Nemo kapitány. Második rész. V. fejezet
↑ Nemo kapitány. Második rész. VI. fejezet
↑ A magyar kiadások nyomdai okok miatt hagytak ki önkényesen képeket, ehhez a képhez ezért nincs képaláírás.
↑ Nemo kapitány. Első rész. XVI. fejezet
↑ a b Nemo kapitány. Második rész. XXII. fejezet
↑ a b c d e Nemo kapitány. Első rész. I. fejezet
↑ Nemo kapitány. Első rész. II. fejezet
↑ Nemo kapitány. Első rész. XIV. fejezet
↑ Párizsi délkör miatt módosítva. Párizs: 2° 20
↑ Nemo kapitány. Első rész. XV. fejezet
↑ A sziget nem létezik és valószínűleg soha nem is létezett, de nem Verne találta ki. A Crespo-szigetet 1801-ben "fedezte fel" a manilai El Rey Cárlos galeón kormányosa. A kezdetektől éltek a gyanúval, hogy csak felhő-képződését nézett szigetnek, mert a hajó nem közelítette meg a szigetet. A Crespót néha Magas-szigetnek hívják, ez vélhetően gúnyneve a szigetnek nézett felhők miatt.
↑ Marquises-szigetek d. sz. 9° 27′ 16″, ny. h. 139° 23′ 20″-9.4544444444444, -139.38888888889
↑ Nemo kapitány. Első rész. XVIII. fejezet
↑ Vanikoro pontos helye: d. sz. 11° 37′, k. h. 166° 58′-11.616666666667, 166.96666666667
↑ Nemo kapitány. Első rész. XIX. fejezet
↑ Nemo kapitány. Első rész. XX. fejezet
↑ a b Nemo kapitány. Első rész. XXII. fejezet
↑ A Google térkép szerint: d. sz. 10° 58′, k. h. 136° 46′-10.966666666667, 136.76666666667
↑ a b Nemo kapitány. Első rész. XXIII. fejezet
↑ Az atoll földrajzi középpontja: d. sz. 12° 08′ 41″, k. h. 96° 52′ 10″-12.144722222222, 96.869444444444
↑ Nemo kapitány. Második rész. I. fejezet
↑ Nemo kapitány. Második rész. II. fejezet
↑ a b Nemo kapitány. Második rész. IV. fejezet
↑ Mekka nem tengerparti város. A látott város minden bizonnyal Dzsidda.
↑ a b Nemo kapitány. Második rész. VI. fejezet
↑ A görögországi Matapan-fok a görög szárazföldi területek legdélebbi pontja, a regény szerint viszont Kréta déli partjainál járunk.
↑ A Kikládok (görögül Kukλάδeς [Kikládesz]) szigetcsoport az Égei-tenger középső részén, Krétától északra. Nemo nem azt állította, hogy a Nautilus valamelyik Küklád szigetnél járna.
↑ Nemo kapitány. Második rész. VII. fejezet
↑ Nemo kapitány. Második rész. VIII. fejezet
↑ Utalás az 1702-es Vigó-öbölbeli csatára, lásd: Battle of Vigo Bay
↑ Nemo kapitány. Második rész. IX. fejezet
↑ Nemo kapitány. Második rész. XI. fejezet
↑ a b Nemo kapitány. Második rész. XIV. fejezet
↑ Nemo kapitány. Második rész. XVII. fejezet
↑ Nemo kapitány. Második rész. XIX. fejezet
↑ a b Nemo kapitány. Második rész. XX. fejezet
↑ A rejtelmes sziget. Harmadik rész. XVI. fejezet
↑ A rejtelmes sziget. Harmadik rész. XVII. fejezet.
↑ A rejtelmes sziget. Harmadik rész. XIX. fejezet.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nautilus_(tengeralattjáró)&oldid=23453575”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. január 15., 17:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.