hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu oc hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en sv fr de de fr fr fr en de en fr fr it fr de fr fr ca hu fr oc oc fr fr en ja zh fr zh en fr sv de de oc oc fr en fr oc fr de oc fr fr fr fr fr oc fr fr fr oc fr fr da fr fr fr fr fr es fr fr oc fr en fr fr de fr fr fr da fr oc fr eu fr fr oc ca oc oc fr fr de oc fr fr oc fr fr af nl fr fr de fr fr oc fr pt oc fr fr fr ca da fr fr zh fr fr fr en fr oc fr oc fr oc ca fr ca fr ca fr de fr fr fr ca fr fr en hu ca vi ca hu fr da fr fr en da de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
44-es főút (Magyarország) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 28.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz 44-es főút témájú médiaállományokat.
A 44-es főút egy elsőrendű főútvonal[1] Magyarországon, azon belül is három megyét köt össze, Bács-Kiskunt, Jász-Nagykun-Szolnokot és Békés megyét. Kecskemét és Gyula között található. Az 5-ös főúttól a román-magyar országhatárig tart. 150 kilométer hosszú.[2]
Az út előzményének tekinthető az „I. Alföldi Transzverzális út”, amelynek kiépítését az 1890. évi I. törvénycikk rendelte el. Az út Baját kötötte össze az Arad megyei Erdőheggyel, a mai nyomvonalon haladt Kunszentmárton és Gyula között. 1896 és 1897 között épült ki az akkori viszonyok között korszerű kapcsolatot jelentve.[3][4] A Békésszentandrás és Szarvas közötti szakasza egyike volt a leghamarabb leburkolt szakasznak, mivel a két település között jelentős árvízvédelmi feladatokat is ellátott az útvonal magas töltésen haladva. (Szarvas és Békésszentandrás között pont ezekben az években zajlott a mostani holtág átvágása, a Hármas-Körös új, ásott mederbe terelése.) Ezt követően az 1936-1942 között szintén ezen rész jelentősége nőtt meg a Békésszentandrási duzzasztómű megépítése miatt.
A kiépítése óta nem sok változtatás történt a nyomvonalában, pusztán Kunszentmártonnál épült új elkerülőút és híd a Körösön, valamint Békésszentandrásnál helyezték át az éles kanyarokkal tarkított átkelőszakaszt és építettek meg egy teljesen új hidat a holtágon.
Évtizedekig gyenge pontja volt az útnak a régi Tiszaugi Tisza-híd, ahol az egyébként is roppant szűk áteresztőképességű hídon futott még a Kecskemét–Kunszentmárton-vasútvonal, így ha vonat érkezett, sorompóval még le is zárták a hidat. 2001-re lett kész az új közúti híd, ami már megfelel a mai követelményeknek.[5]
Elsőrendű főút, amely ilyen minőségében egyike Magyarország legújabb elsőrendű főútjainak, mivel csak az 1990-es évek végén minősítették fel másodrendűről elsőrendűre, így Békés megye volt az utolsó a magyar megyék közül, amelyet nem érintett még elsőrendű főút.
Végig alföldi területen halad, kezdőpontja Kecskeméten található, innen halad előbb keleti irányba, áthalad a Tiszán, belép Jász-Nagykun-Szolnok megyébe. Itt átkel a Tiszazugon, majd a Körösön is. Öcsöd település után délkeleti irány vesz fel és belép Békés megyébe. A délkeleti irányt végig tartja egészen a megyeszékhelyig, itt az Békéscsabai elkerülőút átadása óta elkerüli a várost, majd a határig ismét keleti irányt vesz fel, elkerülőúton haladva el Gyula mellett is.
Viszonylag jó minőségű útnak mondható a magyar viszonyok között, Kondoros és Szarvas között kísérleti jelleggel kiemelt útszakasznak van minősítve. A Jász-Nagykun-Szolnok megyei szakaszt kivéve aránylag sok az egyenes útszakasz, kevés a település, ezért igen jól előzni, nagy átlagsebességgel lehet közlekedni rajta. A Délszláv háborúk és Románia Európai Uniós csatlakozása óta a teherforgalom ugrásszerűen megnőtt rajta.
Kecskemét 5-ös, 54-es főút kiágazása
Lakitelek, a 4505-os út kiágazása, a 4622-es és 4625-ös utak keresztezése
(Tiszaug – a főút csak a külterületeit érinti, belterülete felé a 4511-es út ágazik ki)
Tiszakürt – a 4515-ös út kiágazása és a 4514-es út keresztezése (a község belterületét az út nem érinti)
Cserkeszőlő – 4633-as út (a 442-es főút korábbi nyomvonala) betorkollása
(Szelevény – az út csak a külterületeit érinti; itteni szakaszán torkollik bele vissza a 4511-es út)
Kunszentmárton – a 442-es főút betorkollása és a 45-ös főút kiágazása
Öcsöd – a 4627-es út kiágazása
Szarvas – a 4631-es út és a 443-as főút betorkollása
Csabacsűd – a 4417-es út kiágazása
Kardos – a 4645-ös út betorkollása
Kondoros – a 4642-es út keresztezése, a 4409-es út kiágazása
(Kétsoprony – a főút csak a külterületeit érinti, a belterületre a 44 108-as út vezet, Békés felől a 4644-es torkollik itt bele, Telekgerendásra pedig a 4411-es út ágazik ki ugyanitt)
Békéscsaba[7][8] – a 47-es főút metszés, a 444-es főút betorkollása
Gyula[7] – országhatár, tovább Gyulavarsánd felé
Bővebben: M44-es autóút (Magyarország)
2016-ban megkezdődtek az M44-es gyorsforgalmi út építési munkái, amely teljesen új nyomvonalon halad, elkerülve a településeket. Az M44-es első, középső részét 2019. október 2-án adták át a forgalomnak, amely jelentősen tehermentesíti a Kondoros és Tiszakürt közötti részt. A 44-es út biztonsága egyébként rossz, sok a baleset. A békéscsabai elkerülőúton emiatt szükségessé vált új körforgalom építése is.[9] Fő feladat Szarvas, Békésszentandrás és Öcsöd elkerülése volt,[10] ez azonban az M44-es középső szakaszának megépülésével teljesült.
A 44-es főút a 445-ös főút kiágazásánál lévő körforgalomtól délnyugat felé nézve
A főút Cserkeszőlő központjában
A 45-ös főút kiágazása Kunszentmártonnál
↑ Újabb politikai vita az M44-es körül, BEOL, 2009. november 12.
↑ Google Maps útvonaltervező adatai
↑ Hidak Jász-Nagykun-Szolnok megyében, Szikszai Mihály, 2000
↑ 1890. évi I. törvénycikk a közutakról és vámokról Archiválva 2016. március 5-i dátummal a Wayback Machine-ben, 1000 év törvényei
↑ Áll az új tiszaugi híd[halott link], Magyar Nemzet, 2001. február 1.
↑ 110-zel és 90-nel száguldhatunk - emelték a határokat Archiválva 2014. szeptember 1-i dátummal a Wayback Machine-ben, Klub Rádió, 2008. március 4.
↑ a b Elkerülőút épült
↑ Békéscsabai elkerülőút[halott link]
↑ Mindkét körforgalom megépül az elkerülőn[halott link], Békés Megyei Online, 2007. július 22.
↑ Koncesszióban épülhet az M44-es Archiválva 2008. augusztus 4-i dátummal a Wayback Machine-ben, Hír6, 2008. július 16.
Egyéb főút besorolású utak
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=44-es_főút_(Magyarország)&oldid=25316161”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2022 januárjából
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 augusztusából
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Kép nélküli infoboxot tartalmazó utak
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 28., 19:56
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.