hu id hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu sv sv sv sv sv en sv hu sv hu sv hu sv hu sv hu id hu hu en hu hu hu en hu en en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en en en hu hu en en hu en hu hu en en hu en en en hu en en en hu en en en hu en en en hu en en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu sk hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv it hu et fi hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu br hu hu hu hu fr hu hu hu pl en fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr
Csinyálóház - őrségi szállás, Velemér - Gyenese Gyula botfaragó
Gyenese Botfaragó Gyula története - képek - ajánlott őrségi szállás
Gyenese Botfaragó Gyula törülközőtartójának maradéka
A veleméri Tóth-portán (a mai Cserépmadár szállás épületében) 50 évvel ezelőtt élt egy ismert fafaragó népművész, Gyenese Gyula, akit a környéken csak Botfaragó Gyulaként emlegetnek. Az öregebb házakban ma is őríznek egy-egy fatagott képkeretet, vagy botot, esetleg kakukkos óra tokot, vagy előszobafalat, amit még ő faragott. A néprajzkutatók is ismerik, az öregebbje még emlékszik a személyes találkozásukra is.
Érdekes törtébnete van annak, hogyan került Gyenese Gyula a Tóth portára. Neki magának ugyanis sok gyermeke volt, akiket minden igyekezete ellenére sem tudott a kívánt módon eltartani, miközben Tóthéknál éppen ellentétes volt a helyzet: szorgalmas emberek lévén jó módban éltek, de gyermekük nem született. Így aztán a két család megegyezett abban, hogy az egyik Gyenese-fiút Tóthék örökbe fogadják és a sajátjukként nevelik fel. Így is történt, az örökbe adott gyermek a Tóth-portán nőtt fel, s amikor elérkezett az ideje, tisztességgel eltemette a nevelőszüleit. Akkor aztán szólt az édesapájának, Gyenese Gyula botfaragónak, hogy költözzön hozzá a Tóth portára, de hozza magával a házát is. Ez a ház-elhozatal meg is történt, mert az öreg háza boronaház volt, amit könnyen szét lehetett szedni és az új helyen össze lehetett rakni. Ma - felújítás és bővítés után - ebben működik a Sindümúzeum.
Ez volt Gyenese Botfaragó Gyula eredeti lakóháza, amit szétszedtek és áthoztak a Tóth-portára (eredetileg azonban két helyiségből állt és két ajtaja nyílt az udvarra)
Gyenese Gyula gerendákból épített egykori háza a legutóbbi átépítés során ilyen külsőt kapott (ma ebben működik a Sindümúzeum)
Ezt követően Gyenese Gyula a Tóth házban élte az életét és faragta a szép tárgyait (a Kamra szobában faragott, a munkaasztala az ablakok előtt állt). Veleméren még akad, aki el tudja mondani, hogy milyen nótákat furulyázott a réten, amikor az állatokat legeltette.
Ezek előtt az ablakok előtt faragta a szép tárgyait Gyenese Botfaragó Gyula
Ez a derék fafaragó a lendvai Várbörtönben tanulta a mesterségét, ahol 7 évet ült gyilkosságért, de ártatlanul. A hírek szerint azért vállalta magára az el nem követett tettért a börtönbüntetést, mert ígértek neki öt hold földet. Ezt persze sohasem kapta meg. Az igazi tettes, aki helyett Gyula bátyánk egy ideig a hűvösön tartózkodott, a halálos ágyán bevallotta a tettét.
Az alsólendvai Vár pincéje, talán itt - vagy egy hasonló helyen - volt a várbörtön, ahol Gyula bátyánk raboskodott
A fenti képen látható törülközőtartót a szeretett unokáinak készítette. A törülközőtartó kiegészítő elemeit (a sarkain üldögélő - a gazdát és a gazdaasszonyt jelképező - madarakat és a törülközőtartó rudat) már régen elsodorta az idő. Az van a közepére írva, hogy „Jó reggelt, Tóth Irénke és Tóth Ibolyka!” Ők már akkor is nagymamák voltak, amikor 20 évvel ezelőtt a portát megvettük tőlük.
Gyenese Botfaragó Gyula minden reggel ezzel a felirattal köszöntötte a kisunokáit
Azt a szép parasztházat ajánljuk a szállást kereső vándor figyelmébe, ahol Gyenese Botfaragó Gyula készítette a világot egy kicsit szebbé tevő tárgyait: az egykori Tóth-portát, a mai veleméri Cserépmadár szállást ( cserepmadar@gmail.com 06(20)534-2780 ). Mostanság is ráférne néhány hasonló szebbé-tevő ember erre a világra, különösen, ami a pénzügyeket illeti. Ilyesmit - pénzügyi széptevést - azonban nem tanítanak a lendvai várbörtönben (amelyik ráadásul már nem is üzemel). Ezért aztán meg kell elégednünk azzal, hogy valamit megsejtünk a néhai fafaragó lakás- és életkörülményeiből. Röpke hangulat ez csupán, de egy életre szóló élmény lehet az arra fogékonyak számára. Össze lehet kötni az itt töltött napokat egy tisztelgő látogatással az alsólendvai várba, mert ott tanították egykor Gyula bácsit a fafaragásra (nyaranként ma is működik benne egy alkotótábor, de ennek jelentősen lazább a házirendje).
A veleméri Cserépmadár szállás (egy három szobás lakosztály) utcafrontja orgonavirágzáskor
Az öt fő elhelyezésére alkalmas Csinyálóház két hálóval, fürdőszobával és étkezőkonyhával várja a vendégeit (nászutas párnak, vagy gyermekes családnak ajánljuk). Árak és foglalás.
A véle egy portán található Cserépmadár szállás egy 3 szobás, 3 fürdőszobás, nagy konyhával és étkezővel rendelkező őrségi jellegű vendégház. Kisebb csorportnak ajánljuk, de szobánként is kivehető. Tel: 06205342780. Weblap: http://www.cserepmadar.hu, e-mail: foglalas@cserepmadar.hu A szállásdíj kifizethető SZÉP Kártya segítségével is. A veleméri Cserépmadár szállás nászutasok helyett inkább csoportoknak, baráti családoknak van teremtve. Egész ház (3 szoba, 3 fürdőszoba, konyha, étkező, 11 ágy).
A veleméri Cserépmadár szállás 4 ágyas Kamra szobája
A veleméri Cserépmadár szállás Kamra szobájának másik nézete
A veleméri Cserépmadár szállás főbejárata
A veleméri Cserépmadár szállás 4 ágyas Belső szobája
A veleméri Cserépmadár szállás étkező-előtere
Bababarát őrségi falusi magánszálláshely antik parasztbútorokkal
(2 szoba, 5 ágy, fürdőszoba, konyha)
9946 Velemér, Fő utca 7
A veleméri templom ősvallásból örökölt jelei
Az őrségi szár szójel
A székely tprus népi megfelelője
Az atya jele az Őrségben
Bél isten jele őrségi cserepeken
Madarak és fák napja
A víz és a Föld napja
Megjelent kötetek és cikkek
A finnugor elmélet alkonya
A segesdi fenékbélyegek és népi cserépedényeink jelrendszere
A székely rovásírás eredete
Őriszentpéteri hímestojás népi hieroglifákkal
Szibériai sámánköpenyek és a koronázópalást hasonló jelrendszere
Székely rovásjelek hun tárgyakon
The origins of hunnish runic writing
Így írtok ti magyar őstörténetet
Cserépmadár Szállás & Csinyálóház
Elsosorban a ház különös varázsa fogott meg bennünket. Ha valaki igazi nyugalomra és kikapcsolódásra vágyik, itt igazán megkaphatja.
Az Önök háza gyönyörű és minden igényt kielégít.
Nekünk maga az Őrség is élmény volt, és ezt csak fokozta a gyönyörűen berendezett házikó.
Balogh István Péter festőművész
Dávid Éva habán keramikus
Fürge cselle tanösvény (Kercaszomor)
Copyright © 2020 www.csinyalohaz.hu - Minden jog fenntartva.
Felhasználói Feltételek - Adatvédelmi Irányelvek