hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en en it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu it hu ca hu hu en hu hu war ceb de en hu war hu en de en hu war de de hu hu hbs_lat hu hu en ca hu en ceb hu de ceb hu en hu hu it ceb hu de hu hu en hu hu en ceb hu en hu hu de ceb hu de hu hu hbs_lat hu hu war hu hu ceb en hu war hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
a felkar és az alkar közötti terület
a könyök külső dudora látható a szalagokkal együtt
Ez a szócikk Könyök testrészről szól. Hasonló címmel lásd még: Könyök (település).
2 Mozgásai, a mozgásokat végző izmok
A felkarcsont (trochlea humeri) és a singcsont (incisura trochlearis) által alkotott ízület. Előbbi hengerfelszín, mely medial felé lejt, és melynek közepén egy dorsovolaris irányú vájulat található, utóbbi pedig egy kivájt hengerfelszín, közepén egy ugyancsak dorsovolaris irányú léccel, ami a két csont oldalirányú elmozdulását akadályozza meg. Az ízületi felszínek alakjából adódóan kétféle mozgást tesz lehetővé a trochlea humeri tengelye körül: a hajlítást (flexio) és a feszítést (extensio). Így mechanizmusát tekintve az egytengelyű csuklóízületek (ginglymus) közé sorolható.
Fiziológiás abdukció: Mivel a trochlea humeri medial felé lejt, az alkar nem tökéletes folytatása a felkarnak, hanem ahhoz képest kissé lateralra áll.
A felkarcsont lateralis oldalán található capitulum humeri valamint az orsócsont feje (fovea capitis radii) alkotja. A capitulum humeri gömbfelszín, ennek megfelelően az ízület a gömbízületekhez (spheroidea) tartozik, és elvileg soktengelyű ízület. Valójában azonban a könyökízület másik két alkotórészéhez igazodik, azoknak a mozgásait követi, ezért korlátolt szabadízület.
A singcsont (incisura radialis) és az orsócsont (circumferentia articularis) között jön létre. Az orsócsontot gyűrűszerűen körbeveszi egy szalag, a ligamentum anulare, és rögzíti a singcsonthoz. A lehetséges mozgásait tekintve forgóízület (trochoidea), melyben az orsócsont feje forog. Amennyiben a tenyerünket lefelé vagy hátra fordítjuk, pronatioról beszélünk, míg az ezzel ellentétes irányú mozgás a supinatio. (a tenyér felfelé vagy előrefelé fordítása) Amíg az orsócsont feje a saját tengelye körül forog, addig a distalis vége a singcsont processus styloideusa körül ívben mozog.
A fenti három ízület együtt alkotja a könyökízületet, mely egy összetett, két egytengelyű ízület. (trochoginglymus) Az ízületi tok (capsula articularis) a ginglymus ízületekére jellemző, elől és hátul bő, oldalt feszes, szalagokkal erősített. Ezek az alábbiak:
Az epicondylus medialis humeriről ered és a singcsont processus coronoideusán, valamint az olecranonon tapad. Mivel több különböző irányba futnak a rostjai, így mindig van olyan komponense, amelyik feszes.
Az epicondylus lateralis humeriről ered, belesugárzik a ligamentum anulare radiibe.
Az orsócsont fejét veszi körül és rögzíti azt a singcsonthoz.
Mozgásai, a mozgásokat végző izmokSzerkesztés
röntgen felvétel a könyökről behajlított (bal oldali kép) és kinyújtott (jobb oldali kép) helyzetben
Az alkar behajlítása (flexio):
Az alkar kinyújtása, feszítése (extensio):
A tenyér lefelé fordítása (pronatio):
A tenyér felfelé fordítása (supinatio):
A könyök tájékán számos izom ered és tapad. Ezeket az itt látható táblázat foglalja össze:
epicondylus medialis humeri és processus coronoideus ulnae
alkar pronatioja, könyök flexioja
musculus flexor carpi radialis
könyök hajlítása, a kéztő volarflexioja (tenyér felé történő hajlítása) és radialis abductioja (a kéztő hüvelykujj felé történő oldalirányú hajlítása)
az aponeurosis palmaris feszítése
musculus flexor carpi ulnaris
epicondylus medialis humeri és az ulna elülső felszíne
a kéztő volarflexioja és ulnaris abductioja (a kéztő kisujj felé történő oldalirányú hajlítása)
musculus flexor digitorum superficialis
a II-V. ujjak hajlítása
epicondylus lateralis humeri felett
musculus extensor carpi radialis longus
epicondylus lateralis humeri felett
a kéz dorsalflexioja (hátrahajlítása) és radialis abductioja
musculus extensor carpi radialis brevis
musculus extensor carpi ulnaris
epicondylus lateralis humeri és az alkar dorsalis felszíne
a kéz dorsalflexioja és ulnaris abductioja
az ujjak extensioja (kinyújtása)
epicondylus lateralis humeri, ulna lateralis felszíne
az alkar supinatioja (a tenyér fel- illetve előrefordítása)
tuberositas radii (az ínról leválik az aponeurosis musculi bicipitis brachii, mely az alkar fasciaján tapad)
a könyök flexioja, supinatioja, a vállízületben pedig a felkar előrehajlítása és befele történő rotatioja
a könyök feszítése, a vállízületben a felkart hátrahúzza
Teniszkönyök (epicondylitis lateralis humeri): A külső könyökdudor (epicondylus lateralis humeri) gyulladásos elváltozása, melynek oka rendszerint az alkar és a csukló túlzott megerőltetése. (különösen a feszítő izmokat érinti) Teniszezők körében gyakoribb, főleg az amatőrök esetében, akik gyakran rosszul fogják az ütőt, és csuklóból lendítenek. (A „fonákütés”, ami során a kezet dorsalflektáljuk, különösen megterhelő lehet.) A könyök megduzzad, mozgatása fájdalmas, a külső könyökdudor nyomásérzékeny. A végtag pihentetése elengedhetetlen feltétele a gyógyulásnak, önmagában azonban gyakran kevésnek bizonyul. Ilyenkor gyulladáscsökkentő gyógyszerek, illetve súlyosabb esetben műtéti megoldás jöhet szóba.
Golfkönyök (epicondylitis medialis humeri): A belső könyökdudor (epicondylus medialis humeri) gyulladása. Oka az alkar túlzott megerőltetése, elsősorban a hajlító izmoké. A könyök duzzadt, mozgatása erős fájdalommal jár, a belső könyökdudor nyomásérzékeny.
Bursitis olecranii: A könyökcsúcs és a bőr közötti nyálkatömlő (bursa) gyulladása. A nyálkatömlő folyadékkal telik meg, ez a könyökcsúcson duzzanatot okoz és korlátozhatja az ízület mozgásait.
Ficam (luxatio cubiti): Az orsócsont (radius) és a singcsont (ulna) együttes eltávolodása a felkarcsonttól (humerus) Megkülönböztetünk elülső és hátulsó ficamot. A hátulsó ficam a gyakoribb, ami rendszerint a kinyújtott karra esés következménye. Elülső ficam kizárólag a könyökcsúcs törésével együtt fordul elő.
nervus ulnaris sérülések: A nervus ulnaris a könyök medialis oldalán, a sulcus nervi ulnarisban fut lefelé az alkarhoz. Törés vagy ficam esetén könnyen sérülhet. Az úgynevezett „Cubital tunnel szindróma” az idegre ható fokozott nyomás következménye. A tünetek a sérülés jellegétől és súlyosságától függően változnak.
(Az ember gyakran beüti a könyök medialis bütykét, amit a gyűrűs és kisujj jellegzetes zsibbadása követ.)
Réthelyi Miklós (szerk.): Funkcionális anatómia, Medicina kiadó, 2006, ISBN 963-242-564-2
Teniszkönyök, golfkönyök - hogyan kerülhetjük el?
A bursitis (nyáktömlő-gyulladás) és tünetei
Nézd meg a könyök címszót a Wikiszótárban!
Ez az anatómiai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Könyök&oldid=24187074”
Utoljára szerkesztve 2021. szeptember 4., 08:00-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 4., 08:00
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.