hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl en en en it hu hu en hu fr hu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu et hu hu hu de hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu id hu hu tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz bn de eo fr id ru ms pl nb hbs_lat tr oc ur zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Gázi Kászim pasa dzsámija – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
2.2 A dzsámi a török korban
2.3 A dzsámi a török után
A templom a város centrumában, a Széchenyi téren helyezkedik el, a tér legmagasabb pontján áll, mintegy uralva azt. A hatást fokozza, hogy az észak-déli tájolású térhez képest ferdén áll a Mekka felé tájolt épület.
Az 1939-ben végzett felújításkor tárták fel a 215-ben Sopianae-ben állomásozó Legio I Adiutrix oltárkövét, egy szobormaradványt és néhány római sírt is.
A Szent Bertalan-templom építésének időpontja bizonytalan: legvalószínűbb, hogy Bertalan püspök kezdte el építeni a 13. század első felében, II. András király uralkodása idején. A Magyarországon ritkaságszámba menő elnevezést valószínűleg a keresztes hadjáratból visszatérő II. András királytól elnyert és itt elhelyezett Szent Bertalan-ereklye után kapta.[2] A templom hajója ekkor 30 méter hosszú és 10 méter széles volt síkfödémmel. Torony nyomai nincsenek.
A 14. században a templomot kibővítették, a főhomlokzat délnyugati részére sarokpillérekkel megerősített saroktorony került. A szentély keleti irányban kb. 5 méterrel ki lett bővítve, összesen 37 méterre növelve a templom hosszát. A korábbi síkfödémet dongaboltozat váltotta fel.
A 15. század végén reneszánsz stílusban jelentősen kibővítették a templomot: a főhajó mellett pilléres rendszerrel két mellékhajót kapott, a szentély félköríves lett. Feltehetően ekkor épült meg a gyűjtő csontház is. Az épület ekkor kb. 40 méter hosszú és 20 méter széles volt, a székesegyház utáni második legnagyobb a városban.
Az 1543-as török bevonulás után a templomot egy ideig kettéosztva használták, a főhajót kettéosztó falazás nyomai a mai napig megmaradtak.
A dzsámi a török korban[szerkesztés]
A 16. század második felében, feltehetően az 1560-as években (más források szerint már 1543 és 1546 között) a templomot lebontották, és a köveiből építették fel a jelenleg is álló dzsámit.[3] A néphiedelem szerint nem csak a köveket adta a templom, hanem az építkezést a templomban álló kincsekből finanszírozták.
Az 1660-as években Evlija Cselebi, a neves török utazó is elragadtatással írt róla. Az elkészült török templom a város nagy dzsámija lett. A középső négyszögletes rész az, ami török kori, melyet nyolcszögletű dobon nyugvó kupola fed. A délkeleti, délnyugati és északkeleti homlokzaton egymás fölött két sorban 4-4, illetve 3-3 szamárhátíves ablak van. A dzsámi eredeti bejárata az északnyugati oldalon volt. Ezen az oldalon volt a lépcsőfeljárat is, mellyel a karzatra lehetett jutni – nők csak lefátyolozva, a karzaton tartózkodhattak. A dzsámi délnyugati oldalán a középkori templom alapfalaiba beépülve állt a minaret.
A templom belsejében, a megmaradt vakolatrészeken jól látható a török díszítés, a Korán-feliratok. A török szószék és a nők karzata sajnos az idők folyamán elpusztult, és nem teljesen hiteles az imafülke (mihráb) jelenlegi képe sem. A sekrestyék előtt álló két török mosdómedence (ma szenteltvíztartó) az egykor a templom mellett álló – azóta elpusztult – Gázi Kászim pasa fürdőjéből került ide.
A dzsámi a török után[szerkesztés]
A török felszabadító harcokat a dzsámi aránylag szerencsésen átvészelte, csak a minaret egy része omlott le – ezt 1766-ban lebontották. A templom a jezsuita rend tulajdona lett. 1692-ben a templomban tette a város vezetősége a fogadalmat, hogy a városban csak katolikusok élhetnek (1704-ben emiatt a rácok betörtek a városba, a templomot is megrongálták). Kisebb ideiglenes módosítások után az első komolyabb átépítés 1702-ben volt, amikor keresztény templommá alakították át. Az északi részén kápolnát, tornyot, sekrestyét és kriptát, a déli részén portikuszos bejáratot építettek. Berendezései barokk ill. rokokó stílusúak voltak.[3]
A következő jelentős átalakítás 1766–70-ben történt, Procopius jezsuita szerzetes tervezésével, a pécsi Frühweiss és Birisics családok anyagi támogatásával. Ekkor bontották le a minaretet, melynek helyére zömök torony épült. A jezsuita rendházat (Mai Nagy Lajos Gimnázium) meghosszabbították, és boltíves aluljáróval kötötték össze a templommal, melyet 1864-ben bontottak le. Szintén ekkor bontották el az északi főfalat, melyhez kupolát toldottak, ehhez pedig a kolostorboltozatos Alajos kápolna csatlakozott, míg nyugaton sekrestye kapott helyet. További módosítás volt, hogy a tér felé néző oldalon barokk stílusú előcsarnok épült – ez a 15 méter széles lépcsős feljáró 1939-ig állt. 1967-ben épült ki a templom alatti kriptarendszer.
1773-ban a jezsuita rendet feloszlatták. A templom a kincstár tulajdona lett, majd 1780-ban, a város autonómiájának elnyerésétől a város tulajdona lett. A korábbi orgonát a Havihegyi kápolnába vitték (mely a tűzvészben elpusztult), helyette új orgona került. A kupola festményeit Graits Endre készítette, a födémet felmagasították, és vörösréz lapokkal fedték le.[3]
Az utolsó nagy átalakítást 1939-ben végezték Körmendy Nándor tervei alapján. Lebontották a barokk tornyot és a lépcsősort, helyére a félkör alakú északnyugati toldást építettek egy új Angster-orgonával. 8 évvel később Gebauer Ernő freskókat készített az épületrész falára. A kupolát 1956-ban firenzei típusú félgömbbé alakították át (mely az eredeti török állapotokhoz is jobban hasonlít).[3]
Fűtésrendszere 2018 óta a pécsi távhőre van kötve.[4]
A templom a 19. század elején
A templom az 1880-as években
A templom a felújítás előtti Széchenyi téren
A templom belső tere
A kereszténnyé alakított dzsámi szentélye
Makettje a szarvasi Mini Magyarország gyűjteményében
↑ Ilyen lehetett valamikor a pécsi dzsámi elődje. [2014. január 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. január 5.)
↑ a b c d Pécs lexikon  I. (A–M). Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs: Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft. 2010. 98. o. ISBN 978-963-06-7919-0
↑ Megszépítik, továbbfejlesztik a székesegyházat. [2018. január 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. január 5.)
Rados Jenő: Magyar építészettörténet (p. 161-168) - 1961. Bp. Műszaki K. - ETO 72 (439) 091
Szerk. Fülep L.: A magyarországi művészet története (p. 371-372) - Bp.1961. Képzőmúv. Alap K. - Kossuth Ny. 61.3465.
Goldziher Ignác: Az iszlám kultúrája - Gondolat K. Bp. 1981. - ISBN 963-280-607-7
Francis Robinson: Az iszlám világ atlasza. Ford. Dezsényi Katalin. Budapest: Helikon; Magyar Könyvklub. 1996. ISBN 963-208-384-9
H. Stierlin. Türkei - Architektur von Seldschuken bis Osmanen - Taschen Weltarchitektur - ISBN 382287857X
H. Stierlin: Iszlám művészet és építészet - Bp. Alexandra K. - ISBN 963-368-127-8
Vörös Márton: A Széchenyi tér regénye - Pécs, 1963
A dzsámi 1:25 arányú makettje
Szent Andronikosz és Júnia szerb ortodox templom
Gázi Kászim pasa dzsámija
Hódoltságkori török építészeti emlékek Magyarországon
Részben feltárt vagy töredékesen fennmaradt építmények dőlt betűvel szedve
babócsai Török-vár •  barcsi palánkvár •  dunaföldvári Csonka-torony •  szabadbattyáni Kula-torony •  szigetvári vár
Tojgun pasa dzsámija (Budapest) •  Özicseli Hadzsi Ibrahim dzsámija (Esztergom) •  Ferhád pasa dzsámija (Pécs) •  Gázi Kászim pasa dzsámija (Pécs) •  Jakováli Hasszán pasa dzsámija (Pécs) •  Malkocs bég dzsámija (Siklós) •  Ali pasa dzsámija (Szigetvár) •  Szulejmán szultán dzsámija (Szigetvár)
egri minaret •  érdi minaret
Gül Baba türbéje (Budapest) •  Idrisz Baba türbéje (Pécs)
Császár fürdő (Budapest) •  Király fürdő (Budapest) •  Rác fürdő (Budapest) •  Rudas fürdő (Budapest) •  Arnaut pasa fürdője (Eger) •  Válide szultána fürdő (Eger) •  Memi pasa fürdője (Pécs) •  Hévízi-bástya és török fürdő (Esztergom) •  Güzeldzse Rüsztem pasa fürdője (Esztergom)  • Güzeldzse Rüsztem pasa fürdője (Székesfehérvár)
babócsai Török-kút •  cserépváraljai Török-kút •  grábóci kútház •  pécsi Idrisz Baba kútja •  pécsi Török-kút •  szigetvári Basa-kút •  törökkoppányi Török-kút •  zsámbéki Török-kút
bajóti török kori híd •  esztergomi bég háza •  pécs-tettyei bektási derviskolostor •  szigetvári Török-ház •  szolnoki török kori híd
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gázi_Kászim_pasa_dzsámija&oldid=24446493”
Magyarország 16. századi építményei
Magyarország muszlim vallási épületei
Pécs török kori építményei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 5., 10:42
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.