fr de hu hu hu hu hu de hu hu de hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu hu hu hu hu es hu en hu hu hu en en hu en hu hu de hu hu hu en es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru en sl en ru ru cs de en de sv de en en hu hu hu sk hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz ku bg ca hbs_lat cy da de el es et eu fa fi fr he it ja ka ko it lt nl nb pl pt ro ru sk sv tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
2001. november 3. (92 évesen)[2][3][4][5][9]
A művészetek és a tudományok érdemrendje
Fellow of the British Academy
Osztrák Tudományos és Művészeti Díj (1984)
Preis der Stadt Wien für Geisteswissenschaften (1986)
a Bécsi Egyetem díszdoktora (1992)[10]
a Madridi Complutense Egyetem díszdoktora (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz Ernst Gombrich témájú médiaállományokat.
Sir Ernst Hans Josef Gombrich (Bécs, 1909. március 30. – London, 2001. november 3.) osztrák származású brit művészettörténész, egyetemi tanár, aki 1936-tól a Warburg Intézetben, Londonban dolgozott.
3 Kötetei magyar nyelven (válogatás)[11]
Bécsi zsidó származású polgári családban született, apja ügyvéd volt, anyja zongorista. A zene éppen olyan nagy szerepet játszott gyermekkorában, mint a vizuális művészetek. Az első világháború alatt húgával együtt kilenc hónapot Svédországban töltöttek. Ernst Gombrich felsőfokú tanulmányokat a Bécsi Egyetem művészettörténet szakán folytatott (1928–1933). Rövid időre Berlinbe utazott, hogy Heinrich Wölfflin svájci művészettörténész előadásait hallgassa, közben felkeltették érdeklődését a gestaltpszichológusok, köztük Wolfgang Köhler előadásai is. Pszichológiai, filozófiai, képzőművészeti kérdések egyaránt foglalkoztatták.
1933-ban védte meg művészettörténeti doktori disszertációját. 1936-ban a faji üldöztetés miatt Londonba emigrált, a Warburg könyvtár (1944-től Warburg Intézet) munkatársa, majd vezetője (1959–1976) nyugalomba vonulásáig. Közben a második világháború alatt a BBC megfigyelőrendszerének alkalmazottja volt, a német rádióadások elemzésében vett részt.
Első jeles kötetét még német nyelven írta, Weltgeschichte bis zur Gegenwart von der Urzeit (Világtörténet az ősidőktől a közelmúltig). A könyv népszerű volt, több nyelvre lefordították, Magyarországon is több kiadást megért, legutóbb 2001-ben adták közre.
Világhíres kötete a The Story of Art (A művészet története) 1950-ben jelent meg először angol nyelven, a 2000-es évekig vagy 16 kiadást ért meg, mintegy harminc nyelvre lefordították, több milliós példányszám kelt el belőle. Fiatalok generációi tanulták meg a kötet nyomán, hogyan tolmácsolják a képzőművészeti alkotások az emberi érzelmeket és szenvedélyeket. Kötetében céltudatosan mellőzte a képzőművészeti szaknyelvet azért, hogy a nem szakmabeliek számára is közel hozza az emberiség vizuális művészetének fő stílusirányzatait és értékes műalkotásait. A kötet Magyarországon is számos kiadást ért meg, legutóbb 2002-ben jelent meg.
Főleg ikonológiai kérdésekkel foglalkozott, de termékeny munkássága kiterjedt a művészet számos területének elméleti kérdéseire. A reneszánsz művészetről, a vizuális művészet pszichológiájáról és más fontos művészeti témákról írt szakkönyveket és megírta a Aby Warburg életrajzát. Jeles önálló köteteiből eredeti nyelven: Story of Art (1950); Art and Scholarship (1957); Art and Illusion (1960), Meditation on a Hobby Horse (1963).
Kötetei magyar nyelven (válogatás)[11][szerkesztés]
Művészet és illúzió. A képi ábrázolás pszichológiája; ford. Szabó Árpád, utószó Zádor Anna; Gondolat, Bp., 1972
A művészet története; ford. G. Beke Margit, Falvay Mihály, utószó Németh Lajos; Gondolat, Bp., 1974. 521 p. ill. (Utánnyomás 1975; 1978; 1983. A 2002-es Glória-kiadás felhasználta az 1974-es fordítást, de már a szerző által átdolgozott, bővített 1995-ös 16. angol kiadás nyomán készült.)
Illúzió a természetben és a művészetben; szerk. R. L. Gregory, E. H. Gombrich, ford. Falvay Mihály, Németh Ferenc; Gondolat, Bp., 1982
Reneszánsz tanulmányok; vál. Zádor Anna, ford. Papp Mária; Corvina, Bp., 1985 (Művészet és elmélet)
Művészet és fejlődés; ford. Széphelyi F. György; Corvina, Bp., 1987 (Imago)
Rövid világtörténet fiataloknak : Az ősidőktől a közelmúltig / Ernst H. Gombrich / Diószegi István utószavával / [ford. Dániel Anna] [Franz Katzer illusztrációival]. Budapest : ÁKV-Budapest K., cop. 1991. 330 p. ill. (2. kiadás 1992; 3. átdolgozott kiadás 2001)
Ernst Gombrich–Didier Eribonː Miről szólnak a képek? Beszélgetések művészetről és tudományról; ford. Klimó Ágnes; Balassi–Tartóshullám, Bp., 1999. 193 p.
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. április 9.)
↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b RKDartists (holland nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. december 11.)
↑ a b Susanne Blumesberger: Datenbank Kinder- und Jugendliteraturforschung. (Hozzáférés: 2021. augusztus 6.)
↑ a b www.accademiadellescienze.it (olasz nyelven). (Hozzáférés: 2020. december 1.)
↑ [PE00000456 KNAW Past Members] (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ Sir Ernst Hans Gombrich, Prof. Dr.. Bécsi Egyetem
A többnyelvű Wikidézetben további idézetek találhatóak Ernst Gombrich témában.
E.H. Gombrich: A művészet története. Budapest, 2002. ISBN 963-9283-64-9
Művészeti lexikon. Főszerk. Zádor Anna és Genthon István. 2. köt. Budapest : Akadémiai Kiadó, 1966. Gombrich lásd 234. p.
ISNI: 0000 0001 2146 2958
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ernst_Gombrich&oldid=25155279”
Brit egyetemi, főiskolai oktatók
A nemzetiszocializmus miatt emigrált személyek
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 5., 18:37
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.