hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en hu en hu en cs de hu hu hu hu hu hu fi hbs_lat hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu id cs hu hu jbo az hu sl hu uz hu az hu sk hu hu hu ca ceb hu en fr hu hu pt hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu fi pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu gu hu hu fr ru en ru en en en sv hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar as ru bg bn ca vi cy da de el eo es et fa fi fr de lt he hi hbs_lat hy id is it ja kk ko lt en ml mr ms nl nb pa pl ps pt ro ru jbo en hbs_lat en sl sq hbs_lat sv ta ceb tr fy ur vi zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2018. február 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A statisztikus mechanika a valószínűségszámítás eszközeivel vizsgál mechanikai problémákat. A makroszkópikus rendszerek tulajdonságait a mikrovilág (atomok, molekulák) szabályszerűségeiből vezeti le. így a termodinamika eredményei is a mikroszintű mechanikai és statisztikai törvények teljesüléseként értelmezhetőek. Lehetővé válik, olyan termodinamikai mennyiségek értelmezése, mint a munka,hő, szabadenergia, entrópia stb. A statisztikus termodinamika egyik megalapítójának az osztrák Ludwig Boltzmannt tekinthetjük, az ő nevéhez fűződik az entrópia statisztikus bevezetése. Magát a statisztikus mechanika kifejezést James Clerk Maxwell használta először (1871). Az amerikai Gibbs ehelyett a statisztikus termodinamika kifejezés használatát javasolta.
A statisztikus termodinamika alapvető kérdése, hogy adott mennyiségű energia hogyan oszlik el egyenlő rendszerek között.[1] A termodinamikai jellemzők származtatásához általában a kvantummechanika összefüggéseit használják. Alapvető mennyiségek a Boltzmann-tényező és az állapotösszeg.
1738-ban a svájci fizikus, Daniel Bernoulli megjelentette Hydrodynamica című művét, amelyben lefektette a kinetikus gázelmélet alapjait. Szerinte, és ez modell ma is érvényes, a gázok nagyszámú részecskéből állnak, és minden irányban mozognak. Hatásuk egy felületre okozza a gáznyomást, és hő nem más, mint a részecskék mozgási energiáinak az összege.
1859-ben a skót James Clerk Maxwell olvasta Rudolf Clausius értekezését a molekulák diffúziójáról. Ezt felhasználva megalkotta a részecskék sebességeloszlást megadó Maxwell-eloszlást. Ez volt a statisztikus fizika első törvénye.[2] Öt évvel később Boltzmann, mint ifjú fizikus Bécsben olvasta Maxwell munkáját a témáról, és ez annyira megragadta képzeletét, hogy a rendkívüli sikerekben gazdag életének jelentős részét a tárgy további elemzésével, fejlesztésével töltötte. Ő szokták a statisztikus fizika atyjának tekinteni, hiszen ő vezette le a tárgyban központi jelentőségű összefüggést az entrópia S és az állapotszám Ω (azon mikroállapotok száma, amelyekhez ugyanaz a makroállapot tartozik egy bizonyos rendszerben) között ( S = ln ⁡ Ω {\displaystyle S=\ln \Omega } ).
Így a statisztikus fizika alapjai olyan személyek munkáin nyugszanak mint Clausius, Maxwell, Boltzmann, Max Planck és Williard Gibbs, akik az ideális gáz-ok leírására a statisztikus módszereket és/vagy a kvantumelmélet eredményeit használták.
Termodinamikai jellemzők be- és levezetése: egyensúly feltétele, hőkapacitás, entrópia, fajhő, szabadenergia stb.
Ideális és nem ideális gáz jellemzése
Az entrópia statisztikus definíciója:
S = k B ln ⁡ Ω {\displaystyle S=k_{B}\ln \Omega \!} , ahol:
kB a Boltzmann-állandó 1,38066 · 10−23 J K−1, Ω {\displaystyle \Omega \!} pedig a lehetséges mikroállapotok száma a megfigyelt makroállapotban.
↑ Schrodinger, Erwin. Statistical Thermodynamics. Dover Publications, Inc. (1946). ISBN 0-486-66101-6. OCLC 20056858
↑ Mahon, Basil. The Man Who Changed Everything – the Life of James Clerk Maxwell. Hoboken, NJ: Wiley (2003). ISBN 0-470-86171-1. OCLC 52358254 62045217
Fizikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Ez a fizikai témájú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Statisztikus_mechanika&oldid=19590540”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2018. február 5., 17:45
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.