hu ceb hu hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu ru hu fr cs en hu hu hu hu en hu hu de hu en hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu tr hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz mhr id eo pl ro hbs_lat hbs_lat oc fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. szeptember 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Kurtapatak (románul Valea Scurtă) falu Romániában Kovászna megyében.
Erdély legkeletibb részében, Kovászna megyében, Kézdivásárhelytől 12 km-re észak-északkeletre található, a Nemere hegylánc lábánál, a volt Háromszék vármegye egyik legrégebbi települése, 600 m tengerszintfölötti magasságban helyezkedik el. Közigazgatásilag a tőle keletre fekvő Esztelnekhez tartozó, kevesebb mint 300 fős, nagy többségben római katolikus település.
A falutól 3 km-re északra a Kászon völgyében 13. századi templom volt, amely valószínűleg az egykori Szentjános falu temploma volt, romjai a 19. századvégén még látszottak.Kurtapatak filiában a temetőben Baka Mártonné építtet kápolnát 1663-ban Szent Péter és Pál tiszteletére. 1910-ben 545 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott.Az 1567-es összeírás alkalmával 7 kapuja volt. 1992-ben 271 lakosából 268 magyar és 3 román volt.
Egyházi szempontból a szomszédos Esztelnek filiája. A falunak a mai temetőkertben volt egy régi kápolnája. Baka Mártonné építtette 1663-ban. Romjait még a 19. század derekán látni lehetett. Helyét a Baka család egy emlékkereszttel jelölte meg 1899-ben. A kereszt még ma is áll.
A kurtapataki Szent Péter és Szent Pál-kápolnát 1874-ben Jakab Ferenc építtette. Az oltárkép is e két apostolt ábrázolja. Kisebbik harangját 1774-ben öntötték. A templom előtt egy kőkereszt áll, Rancz András állíttatta 1876-ban.
A falu északi felén egy olyan magaslat emelkedik, melynek Zsidó-vár a neve. Históriáját azonban már elfelejtette az utókor. A település központjában millecentenáriumi kopjafa áll. Itt élt és működött Lengyel Béla ezermester, feltaláló, aki szélerőművet épített, csillagászati távcsövet állított össze. Munkájának ma Dimény Zoltán a méltó folytatója. Még ma is él a kurtapatakiak emlékvilágában, hogy a helybeli Laposkő-bánya kőlapjaival rakták ki a csíksomlyói kegytemplom pádimentumát. A követ Csavar István és Rancz Antal fuvarozták szekérrel Somlyóra. Erről emléktábla tanúskodik a kegytemplomban. Széles e vidéken jó híre van a kurtapataki szilvapálinkának. A szomszédos Bélafalván és Kurtapatakon halad keresztül az a piros kereszttel jelzett turistaút, amely a bélafalvi vasútállomásnál veszi kezdetét és az esztelneki Köz-bércen át a Lassúág völgyébe vezet.
Látnivalók a településen: Ezeréves erdő Lassúági természetvédelmi láp, Szent Péter és Pál tiszteletére szentelt kápolna, Az esztelneki ferences kolostor, középkori vártemplom
Az iskolát a múlt század első felében az akkori közbirtokosság építtette. Azóta is összevont osztályokban folyik a nevelői-oktatói munka.
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Kovászna megye. adatbank.ro
A falu és az iskola hivatalos honlapja:
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kurtapatak&oldid=23393051”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. december 28., 22:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.