hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu oc hu en hu de hu ca hu en hu hu hu hu hu hu hu es hu nds hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it pl es es hbs_lat la en sk hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Háromszlécs (szlovákul Liptovské Sliače, korábban Tri-Sljáče) község Szlovákiában a Zsolnai kerület Rózsahegyi járásában.
A Wikimédia Commons tartalmaz Háromszlécs témájú médiaállományokat.
2 A település nevének változásai
Rózsahegytől 6 km-re délkeletre a Liptói-medence déli részén fekszik. Alsó- Közép- és Felsőszlécsből áll.
1251 – utraque Stelach (a latin utraque szó jelentése: mindkét)
1252 – due ville Scelech
1535 – Tres possessiones Zlech
1572 – Zlecz Superior, Zlecz Mediocris, Zlecz Inferior
1786 – Oppidum Trium Slécsch
1808 – Tri Sljáče
1920 – Nižný, Prostredný és Vyšný Sliač, Tri Sliače
1927 – Sliače; magyarul: Háromszlécs
2001 – Liptovské Sliače
Felsőszlécs felett neolit kori magaslati település nyomai és hallstatt kori urnasírok kerültek elő. A lausitzi kultúra népe erődítményt épített ide, mely egy nagyobb védelmi rendszer részét képezte. Az egykori erőd maradványait 1795-ben Révay János szepesi püspök és az 1825. évi egyházi vizitáció is megemlíti. A 9. század első felében szlávok telepedtek meg ezen a vidéken.
A település a 13. században tűnik fel az írott forrásokban. Alsó- és Középszlécset már 1251-ben említik a zniói premontrei kolostor birtokaként. Felsőszlécs pedig a 16. század első negyedében keletkezett, ekkor már a három rész egy falut alkotott és gyakorlatilag városként működött. Csak a 18. században kapott mezővárosi jogokat, vásártartással, hetipiaccal. Híres juhászai voltak, a fafaragás és sajtkészítés mesterei.
Vályi András szerint "Három Szlécs, Try Szliace, Trium Szlécs, 420A. F. és K. Szlécs. Három tót helységből épűltt Mezőváros Liptó Várm. földes Urok a’ Tudományi Kintstár, az előtt a’ Turóczi Jésuitáknak bírtokok vala, fekszenek Német Liptséhez nem meszsze, Vág vizének szomszédságában; Ispotállya is van az egygyiknek; földgyeik jók, vagyonnyaik külömbfélék, piatzok N. Liptsén, és Rozenbergán."[2]
Fényes Elek szerint "Szlécs, (Alsó- Felső- és Közép), tót m. v. Liptó vmegyében, 582 kath., 3 evang. lak. Kath. paroch. templom; országos vásárok. F. u. a religioi kincstár. – A savanyu viz F.-Szlécs falu határában van. Ut. p. Rosenberg."[3]
A trianoni békeszerződésig Liptó vármegye Németlipcsei járásához tartozott.
1910-ben 1943, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 3830 lakosából 3792 szlovák volt.[4]
2011-ben 3796 lakosából 3669 szlovák volt.
Szent Simon és Júdásnak szentelt római katolikus temploma 1334 körül épült, tornya 17. századi. Falfestményei a 14 – 15. századból származnak, melyek közül a Segítő Szűzanya képe a mai szlovák ezer koronás bankjegyet díszíti.
Új templomának alapkövét 1994-ben II. János Pál pápa áldotta meg.
Határában mofettás melegforrás van enyhén szénsavas savanyúvízzel.
A településnek gazdag népi hagyományai vannak, melyeket népi együttese ápol.
Itt született 1863-ban Jozef Hanula festőművész.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
↑ Archivált másolat. [2007. szeptember 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. december 9.)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Háromszlécs&oldid=23566077”
Utoljára szerkesztve 2021. február 13., 10:37-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 10:37
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.