hu it hu hu hu hu hu hu hu it hu hu it hu sk hu hu hu hu hu hu hu it hu hu en hu en hu en hu hu sv hu hu hu ru hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu it de hu hu hu hu hu en it it hu en cs de hu it hu en cs de hu ko hu it fr en fr hu fr hu it it fr hu fr hu it hu it hu it hu it es it pt it hu it en hu it it hu hu hu it hu fr ru en de hbs_lat hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar ru bg ca mhr hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr fy de lt he hbs_lat hy id it ja kk ko it lt en nl nb pl pt ro ru hbs_lat en sk sl sv hu ta th ceb tr oc fy vi pl zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Santa Maria Maggiore-bazilika (Róma) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. október 11.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A bazilika Róma történelmi központja
Piranesi: Sta Maria Maggiore (1764)
A Santa Maria Maggiore-bazilika weboldala
A Wikimédia Commons tartalmaz Santa Maria Maggiore-bazilika témájú médiaállományokat.
A Basilica Papale di Santa Maria Maggiore (latinul: Basilica Sanctae Mariae Maioris), a Szűz Máriáról elnevezett legnagyobb római katolikus templom az olaszországi Rómában, a Vatikán területén kívül eső egyik pápai főszékesegyház.
7 Adatforrás és irodalom
Torriti: Mária Megkoronázása (XIII. sz)
A diadalív mozaikképe (V. sz.)
A főbejárat feletti belső faldíszítés
A főhajó aranyozott kazettás mennyezete)
A bazilika az V. században épült. Régi neve (Santa Maria ad Nives) körül a XIII. században legenda alakult ki, amely szerint Libériusz pápát álmában felszólította a Madonna, hogy építtessen templomot azon a helyen, ahol a következő (augusztusi) nap reggelén friss hótakarót talál. Másnap valóban hó fedte az Esquilinus-dombnak ezt a helyét és a legenda szerint a pápa abba rajzolta botjával a bazilika tervét. (Ezt a legendát mondja el az előcsarnokbeli loggia lépcsőjénél levő, 1308-ból származó mozaik is).
A XVIII. század pápai várospolitikája nem távolodott el a XVI. századi V. Szixtusz pápa akaratától, vagyis attól, hogy Róma ne csak a kereszténység szellemi központja legyen, hanem materiális értékeivel is a világ (hatalmi) centrumává váljon. Róma a század folyamán gazdagodott: nagy városfejlesztéseket hajtottak végre, és látványos kultikus építményeket fejeztek be, mint a Lateráni Szent János-bazilikát, amely új homlokzatot kapott. A Sant Ignazio-templom elé új teret terveztek, a San Giovanni dei Fiorentini, a Santa Maria dell' Orazione e della Morte-templom, valamint a Santa Maria Maggiore bazilika pedig új homlokzattal gazdagodtak.
A templom egyike a római négy patriarchális bazilikának, illetve a hét főszékesegyháznak. Tulajdonképpen egyházpolitikai célból építtette III. Szixtusz pápa (432-440), ellenpontot képezve ahhoz, hogy a konstantinápolyi patriarcha nem ismerte el Máriának, mint istenanyának a tiszteletét. Valójába ezért és ekkor épült a templom, melyet a századok során többször átépítettek, de mindennek ellenére, belsejének jó része még őrzi az V. századi építészeti formákat.
Alaprajza eredetileg is - félkör alakú szentély (apszis) előtti kereszthajóval kialakított - háromhajós bazilikális elrendezésű, s így már alaprajzi elrendezésével az ókeresztény idők nagyterű templomainak emlékét idézi (a régi Szt. Péter-, valamint a falakon túli Szt Pál bazilikáét (S. Paolo fuori le mura). Ebből az eredeti épületből maradt fenn a dúsan aranyozott kazettás síkmennyezetű középhajó, a gyönyörű – jón stílusú - fehérmárvány oszlopsora és fríze. Továbbá az ablakok alatt, a fríz felett és a szentély diadalívén (arcus triumphalis) látható, Mária, illetve Jézus életének jeleneteit ábrázoló mozaikok sora is. A nemesen szép, 20-20 tagból álló jón oszlopsort a XVI. század végén kétoldalt megtörték, hogy utat nyissanak két hatalmas, kupolás kápolnához.
A jobb oldali „Cappella Sistina” Domenico Fontana márványtól csillogó alkotása (1585). Jobb falán az építtető V. Szixtusz pápa síremléke, szemben vele V. Piusz pápáé; középen a kápolna oltára késő reneszánsz cibórium. Ezen a helyen azelőtt a betlehemi bölcső kápolnája volt; ezt Fontana az alagsorba süllyesztette, ahova lépcső vezet. (Itt két igen szép, (XV. századi plasztika látható a betlehemi jászolról és 13. századi a három királyokról (ez utóbbi valószínűleg Arnolfo di Cambio műve).
A főhajóból balra nyíló “Cappella Paolina Borghese” kápolnát V. Pál pápa megrendelésére Ponzio; építette (1611), azzal a céllal, hogy az előbbi kápolna márványpompáját is túlszárnyalja. A kápolnában helyezték el V. Pál pápa és VIII. Kelemen pápa síremlékét. (A falakon Guido Reni freskói láthatók.)
A kereszthajó és a főhajó tengelyébe helyezett, dúsan tagolt, baldachinos barokk pápai oltár alatti confessióban IX. Piusz pápa térdelő szobra látható.
A templomban található sok síremlék közül Consalvo Rodriguez bíborosé (1299) az ismert legszebb cosmata munkák közé tartozik.
A főhajó - korábban hagyományosan szabadon hagyott - fedélszékét dús pompájú, reneszánsz kazettás sík mennyezettel váltották fel, ami a Giuliano Sangalló alkotása és - Amerika első arany-szállítmányából származó - gazdag aranyozással vonták be.
A teljes templomtér padozatát gyönyörű, finomművű cosmata márványmozaik burkolat fedi.
A főszékesegyház belső terének legjelentősebb díszeit az V. és a XIII. századból származó mozaikképek jelentik. A szentély félkupola-boltozatán Torriti ragyogó színű mozaikja a XIII. századból származik - és a templom létesítésének egyházpolitikai célkitűzésével egyezően – a Mária-kultuszt megtestesítő „Mária megkoronázása” témát ábrázolja.
A szentély falain pedig Mino del Reame 1474-ben készített négy pompás márványreliefje található (a templom alapításának legendája, mellette Jézus születése, Mária mennybemenetele és a három királyok imádása). Különösen érdekes a "Mária mennybemenetele" című, amelyiken a Madonnát úgy övezik az angyalok, mintha sokkarú indiai istenszobor karjai lennének. A mester egyik legbájosabb műve pedig a sekrestye Madonna-reliefje.
Különlegesen szép az arcus triumphalist (a főhajó diadalívét) borító – V. századi mozaikdísz, amely Jézus életének jeleneteit ábrázolja. Ugyanebből a korból származó 36 mozaikkép díszíti a főhajó oldalfalait (fölül, az ablakok között). Ezek, az ótestamentumi jeleneteket ábrázoló mozaikok Rómában a műfajnak ókeresztény időkből származó legfestőibb emlékei.
A főbejárat feletti falszakaszokon és a kápolnák kupolafelületein freskódíszítést alkalmaztak. A falfelületek dús barokk kori márvány-, illetve stukkódíszekkel szép plasztikai hatást keltenek.
A kápolnák kialakítása és falfelület-díszítései a pápák pompaigényeinek kielégítését szolgáló – az előzőkben már részletezett - márványburkolatokkal és tagozatokkal dúsan díszítettek.
XIV. Benedek pápa megrendelésére Ferdinando Fuga firenzei építész 1741-ben belefogott a Santa Maria Maggiore-bazilika új homlokzatának építészeti kialakításába. Kezdetben a terv csupán az oszlopcsarnok rendbehozatalára korlátozódott volna, amely - akárcsak a Santa Maria in Trastevere - templom esetében - lehetővé tette a homlokzatot már a korábbi időkben is díszítő, XIII. századi mozaikok megtekintését. Később azonban - a lateráni Szent János-bazilika (S. Giovanni in Laterano)példáján fellelkesülve - mégis arra a döntésre jutottak, hogy új és hatalmas, kettős árkádsoros homlokzatot hoznak létre. A földszinten elegáns kapuk által lezárt, széles, ötös árkádsor képezi a bejáratot az oszlopcsarnokba. Az emeleti loggia háromárkádos homlokzata a térre néző ikergalériával indul: a pápa innen mondta el az „urbi et orbi” áldást. A homlokzatot szentek és pápák szobrai koronázzák; a legjelesebb XVIII. századi római szobrászok készítették őket: Filippo Della Valléig, Giovan Battista Mainitől Carlo Marchionni-ig. Középütt, legfölül, a ticinói Giutii-Lironi alkotása, "Madonna a kisdeddel" magasodik. A munka 1743-ban fejeződött be: az eredmény könnyed, kecses késő barokk építmény lett.
A székesegyház bejárata előtti térről szépen tárul fel a templom középkori harangtornya, amely Rómában a legmagasabbra nyúlik fel (1376). A harangtorony markáns, barnásvörös felülete a bejárati galéria világos kőelemeinek kontrasztjaként jelenik meg, az alsó tömör, csak vakablak-imitációval díszített tömege felfelé kétíves árkádokkal könnyített. A torony súlyosságát a rajta elhelyezett díszítmények és párkányelemek világos kőanyaga játékos mozgalmassággal oldja fel.
A templomot és környezetét Róma egyik legjelentősebb művészeti hatást keltő városépítészeti együttesének tartják. A templomtól keletre húzódik a széles „Via Merulana”, mely a S. Maria Maggiore - bazilikát a lateráni egyházi épületegyüttessel köti össze. Az útról jobbra nyíló Via di S. Vitóban van Gallienus császár 262-ben emelt egyszerű, de hatásos méretű diadalíve. A közeli Piazza Vittorio Emanuele parkjából, a buja növényzet közül hegyoromként magasodik ki egy antik rom (Trofei di Marin), feltehetőleg egy nimpheum maradványa a Flaviusok korából. A Via Merulana a S. Maria Maggiore bazilika déli főhomlokzatának nagy terére vezet. Közepén óriás méretű vájatos (kannelurás) korinthoszi oszlop áll, melyet Maxentius bazilikájából hoztak ide, csúcsán bronz Madonna. És mögötte - a nagy barokk épülettömbből - válik ki a S. Maria Maggiore emeletes loggiás főhomlokzata, F. Fuga műve (1750); fölötte pedig az előzőkben leírt - Róma legmagasabb - harangtornya (1376).
A templom északnyugati, szentély felőli oldalán másik nagy tér tárul ki, a “Piazza dell' Esquilino”, egy obeliszkkel. Korunkbeli városismertetőkben méltánytalan mellőzésének oka feltehetően abban kereshető, hogy keresztbe szeli a Via Cavour; továbbá innen indul a Quirinalén át a barokk korban megnyitott Via Sistina (mai nevén Via Depretis) – mindkettő jelentős mű - és városépítészeti területek megismerésére csábítva. A térről feltáruló S. Maria Maggiore és körítő épülettömbjét már Piranesi egyik ismert vedutája is (tav.39.) hatásosan mutatta be (1764).
A főszékesegyház a Vatikán-állam területen kívüli tulajdonában levő létesítmény. Egyházi szertartások és rendezvények célját szolgálja. Továbbá - Róma egyik legértékesebb műemlékeként - a művészetkedvelő turisták és szakemberek városlátogató célpontja, nyilvánosan látogatható. Mindemellett, környezetével együtt – területi elhelyezkedéséből adódóan is - Róma Város kulturális világörökségi értékei közé sorolt területe (nyilvántartásba vétel időpontja: ).
Carlotta Lenzi Iacometti: A rokokótól a XVIII. század végéig (A művészet története 11. k.) - Bp. 2008. Corvina - ISBN 978-963-13-5660-1
Pogány Frigyes kötetei: Róma/Belső terek művészete/Terek és utcák művészete/Festészet és szobrászat az építőművészetben/A szép emberi környezet - Bp. Műszaki K.
UNESCO: A Világ természeti csodái és kultúrkincsei (sorozat 3. kötet: Dél-Európa) Alexandra K. 1998. ISBN 963-367-345-3
Cincia Valigi Gasline: Róma és a Vatikán - 2005. Perseus - ISBN 88-7280-534-1
H. Chadwick: A keresztény világ atlasza - Helikon K. Bp. 1999. - ISBN 963-208-563-9
Luca Mozatti: ROM – Roma, 2003. Electa K -. ISBN 88-370-2070-8
A. M. Hind: Ci riferiamo all’ opera…(G. B. Piranesi…) London, 1922.
Fajth T. – Dombi J.: Itália (6. kiadás) - Bp. 1977. Panoráma K. - ISBN 963-243-119-7
Wellner István: Velencétől Rómáig – Bp. 1973. Panoráma K. - ISBN 963-243-012-3
Szerk.: Művészlexikon: Corvina K. Bp.1994. - ISBN 963-13-3967-X
A bazilika a Vatikán honlapján
A Santa Maria Maggiore-bazilika
Sablon:Róma és a Vatikán közös világörökségi helyszínei
Róma és a Vatikán közös világörökségi helyszínei
San Giovanni in Laterano-bazilika ·  Lateráni bazilika ·  Scala Santa ·  Santa Maria Maggiore bazilika ·  Palazzo di San Callisto ·  Palazzo della Cancelleria ·  Palazzo di Propaganda Fide ·  Palazzo Maffei ·  Palazzo dei Convertendi ·  Palazzo detto dei Propilei ·  Palazzo Pio ·  Palazzo del Santo Uffizio ·  a Giancolón található házak
Tabularium · Via Sacra · Antoninus és Faustina temploma ·  Vaskori Nekropolisz ·  Romulus temploma ·  Constantinus és Maxentius bazilikája ·  Vesta temploma ·  Vesta-szüzek háza ·  Santa Francesca Romana temploma · Antiquarium Forense ·  Vénusz és Róma temploma ·  Titus diadalíve ·  Fürdők romjai ·  Vespasianus temploma ·  Julius Caesar temploma ·  Castor és Pollux temploma, Basilica Aemilia ·  Phocas oszlopa ·  Basilica Iulia ·  Rostra ·  Curia ·  Septimius Severus diadalíve ·  Saturnus temploma ·  Porticus Deorum Consentium ·  Concordia temploma ·  Santi Luca e Martina
Piazza del Campidoglio ·  Marcus Aurelius lovas szobra ·  Palazzo Senatorio ·  Palazzo Nuovo ·  Palazzo dei Conservatori ·  Cola di Rienzo szobra ·  Santa Maria Aracoeli ·  Római lakóház ·  Cordonata ·  Iuppiter temploma ·  Tarpeii-szikla
Domus Augustana ·  Stadium ·  Domus Flavia ·  Cryptoporticus ·  Livia háza ·  Romulus kunyhói ·  Cybele temploma ·  Farnese-kert ·  Septimius Severus palotája és fürdője
A Forum Boarium és környéke
Santa Maria in Cosmedin-templom ·  Fortuna Virillis templom ·  Vesta templom ·  Ianus Quadrifons íve ·  San Teodoro ·  Circus Maximus ·  San Giorgio in Velabro bazilika ·  Arco degli Argentari ·  San Gregorio Magno
A Colosseum és környéke
Colosseum ·  Constantinus diadalíve ·  Traianus fóruma, Traianus-oszlop ·  Nerva fóruma ·  Augustus fóruma ·  Caesar fóruma ·  Domus Aurea ·  Torre delle Milizie ·  Casa dei Cavalieri di Rodi ·  Mamertinus börtöne ·  SS. Cosma e Damiano ·  San Giuseppe degli Falegnami
Casa dei Crescenzi ·  San Giovanni Decollato-templom ·  Santa Maria della Consolazione-templom ·  Santa Sabina-bazilika ·  Santi Bonifacio e Alessio-templom ·  Piazza dei Cavalieri di Malta ·  Monte Testaccio ·  Protestáns temető (Róma) ·  Cestius piramisa ·  Porta San Paolo ·  Ponte Rotto ·  Santa Prisca
Via Del Corso és környéke
Piazza Di Spagna ·  Trinitá dei Monti ·  Spanyol lépcső ·  San Marcello al Corso ·  Trevi-kút ·  Santi Apostoli ·  Babingtons Tee Rooms ·  Keats-Shelley-ház ·  Sant'Andrea delle Fratte-templom ·  San Silvestro in Capite ·  San Rocco-templom ·  Santi Ambrogio e Carlo al Corso-templom ·  Palazzo di Propaganda Fide ·  Villa Medici (Róma) ·  Colonna dell'Immacolata ·  Via Condotti ·  Ara Pacis Augustae ·  Augustus mauzóleuma ·  Pincio-kert ·  Via Babuino ·  All Saints-templom ·  Goethe háza ·  Santa Maria in Montesanto ·  Piazza del Popolo ·  Santa Maria del Popolo ·  Porta del Popolo ·  Santa Maria dei Miracoli-templom ·  Piazza Venezia ·  Palazzo Venezia ·  Viktor Emanuel-emlékmű ·  Piazza di Minerva
A Piazza Navona és környéke
Piazza Navona ·  Fontana dei Quattro Fiumi ·  Sant’Agnese in Agone ·  Santa Maria dell’Anima ·  Santa Maria della Pace ·  San Luigi dei Francesi ·  Sant’Ivo alla Sapienza ·  Palazzo Altemps ·  San Salvatore in Lauro ·  Museo Napoleonico ·  Palazzo Pamphili ·  Palazzo Madama ·  Palazzo Massimo alle Colonne ·  Torre dell’Orologio ·  Palazzo del Banco di Santo Spirito ·  Palazzo Braschi ·  Pasquino ·  Sant’Andrea della Valle ·  Via del Governo Vecchio ·  Via del Coronari ·  San Pantaleo ·  Chiesa Nuova ·  Oratorio dei Filippini
A Pantheon és környéke
Pantheon ·  Hadrianus temploma ·  Sant'Ignazio ·  Piazza di Sant' Ignazio ·  Il Gesù ·  Santa Maria sopra Minerva ·  Obeliszk a Santa Maria sopra Minerva előtt ·  Sant'Eustachio ·  San Lorenzo in Lucina ·  La Maddalena ·  Via della Gatta ·  Palazzo del Collegio Romano ·  Palazzo Doria Pamphili ·  Palazzo Altieri ·  Palazzo Baldassini ·  Palazzo Borghese ·  Palazzo di Montecitorio ·  Montecitorio obeliszk ·  Palazzo Capranica ·  Pie’ di Marmo ·  Santa Maria in Campo Marzio ·  Marcus Aurelius-oszlop ·  Fontanella del Facchino
A Campo de’ Fiori környéke
Campo de’ Fiori ·  Santa Maria dell'Orazione e Morte ·  San Girolamo della Caritá ·  Sant'Eligio degli Orefici ·  San Carlo al Catinari ·  Santa Maria in Campitelli ·  San Nicola in Carcere ·  San Giovanni dei Fiorentini ·  Palazzo Spada ·  Piccola Faresina ·  Burcardo-színházmúzeum ·  Palazzo Pio Righetti ·  Palazzo dei Monte di Pietá ·  Palazzo Farnese ·  Palazzo Ricci ·  Palazzo della Cancelleria ·  Casa di Lorenzo Manilio ·  Palazzo Cenci ·  Fontana delle Tartarughe ·  Santissima Trinitá dei Pellegrini ·  Tiberis-sziget ·  Gettó és zsinagóga ·  Via Giulia ·  Teatro Argentina ·  Sotterranei di San Paolo alla Regola ·  Area Sacra del Largo Argentina ·  Marcellus-színház ·  Octavia oszlopcsarnoka
A Quirinale és környéke
Santa Maria in Tivorio ·  Santi Vincenzo e Anastasio ·  Sant'Andrea al Quirinale ·  San Carlo alle Quattro Fontane ·  Santa Maria dei Monti ·  Le Quattro Fontane ·  Santi Domenico e Sisto ·  Accademia Nazionale di San Luca ·  Palazzo delle Esposizioni ·  Piazza della Repubblica ·  Palazzo Colonna ·  Diocletianus termái ·  Santa Maria degli Angeli ·  Palazzo Massimo alle Terme ·  Palazzo del Quirinale ·  Castor és Pollux-kút ·  Mózes-kút ·  Villa Aldobrandini ·  Sant'Agata dei Goti
Laterán ·  Piazza del Laterano ·  Battistero San Giovanni in Laterano ·  S. Giovanni in Laterano ·  Palazzo Laterano ·  Scala Santa, Exedra ·  Santa Croce in Gerusalemme ·  Sepolcro degli Scipioni ·  Arco di Druso ·  San Giovanni a Porta Latina
San Martini ai Monti ·  San Pietro in Vincoli ·  Santa Pudenziana ·  Santa Maria Maggiore ·  Santa Prassede ·  Santa Bibiana ·  Museo Nazionale d'Arte Orientale ·  Maecenas auditoriuma ·  Gallienus diadalíve
A Via Veneto és környéke
Santa Maria della Concenzione ·  Santa Susanna ·  Santa Maria della Vittoria ·  Casino dell'Aurora ·  Palazzo Barberini ·  Fontana delle Api ·  Fontana del Tritone
Claudius-templom romjai ·  Santi Giovanni e Paolo ·  Caracalla termái és környéke ·  Santo Stefano Rotondo ·  San Clemente ·  SS. Quattro Coronati ·  Santa Maria in Domnica
Santa Maria della Scala ·  Santa Maria in Trastevere ·  San Crisogono ·  Santa Cecilia in Trastevere ·  San Francesco a Ripa ·  Sant'Egidio, Museo Folclore ·  Casa della Fornarina ·  Caserma dei Vigili della VII Coorte ·  San Michele a Ripa Grande ·  Ponte Sisto ·  Villa Sciarra ·  Castel Sant'Angelo ·  Ponte Sant'Angelo ·  Villa Farnesina ·  San Pietro in Montorio ·  Tempietto di Bramante
Servius-féle fal ·  Aurelianus-féle fal
A falakon kívüli templomok
San Paolo fuori le mura ·  San Lorenzo fuori le mura ·  Sant~Agnese fuori le mura · Santa Costanza
Világörökség-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Santa_Maria_Maggiore-bazilika_(Róma)&oldid=23125711”
Róma katolikus templomai, kolostorai
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. október 11., 10:56
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.