hu eu hu hu hu hu hu eu cs hu ca hu hu en hu ru hbs_lat en hu en hu da hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu hu hu hu hu en hu en cs de hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en an ar arz uz ru sv bg ca hbs_lat vi da de el eo es et eu fa fi fr lt id it ja ka kk ko sk ru lt lv ru nl nb it ta pl pt ro ru hbs_lat sl hbs_lat sv tr oc fy uz fi vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. június 4.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Karjalaiak témájú médiaállományokat.
A karjalaiak (vagy karélok, orosz karélok és keleti karélok) Finnország déli-délkeleti területein, Oroszországban délen a Ladoga- és az Onyega-tó, északon pedig a Fehér-tenger által határolt Karjalai Köztársaságban, valamint a Tveri és Novgorodi területeken élő balti-finn nép. Finnország területén ma is megtalálható az Észak-Karjala névre hallgató tartomány, de az itt élők mára teljesen beolvadtak a finnek közé. A mai Karjalai Köztársaság a történelmi Kelet-Karjalának felel meg.
A karjalaiak őseiről először a 9. századból a Kijevi Nagyfejedelemség megalapításának idejéből találhatunk említést. Az ortodox vallás térhódításával a 11. század folyamán Dél-Karélia, majd 1250-re a Karjalai Köztársaság és a tőle még északabbra elterülő területek is novgorodi fennhatóság alá kerültek. A svéd irányból érkező katolikus és a novgorodi ortodox hódítás a 13. században összeütközésbe került ezen a területen, majd a háborúskodásnak az 1323-ban megkötött nöteborgi békeszerződés vetett véget, ami azonban Karjala kettészakadásával is járt. Ettől kezdve Karélia a két hatalmi övezet között kialakult feszültség alatt volt kénytelen működni.
1703-ban megalapították Petrozavodszkot (karjalai nyelven Petroskoi), a Karjalai Köztársaság későbbi fővárosát, ami híressé vált ágyúöntödéiről és vasműveiről, és hadianyaggal látta el Szentpétervárt.
1917-ben Kelet-Karélia kinyilvánította függetlenségét, azonban a szovjet csapatok 1918-ban visszavették a hatalmat. 1920-ban ugyan formálisan létrehozták a Karél Autonóm Területet, ám az önrendelkezés nem valósult meg, ami a rá következő két év folyamán újabb sikertelen felkelésekhez vezetett. Ekkor következett be egy nagyobb áttelepülési hullám Finnország irányába.
1923-ban Kelet-Karélia hivatalosan is autonóm köztársasággá lett nyilvánítva. Területét kibővítették ugyan oroszok lakta területekkel, így felhígítva társadalmi összetételét, a kulturális autonómia mégis rohamos fejlődésnek indult.
Mostanra a karélok jó része beolvadt az oroszok közé.[2]
Antropológiailag a karélok az europid rassz fehér-tengeri-balti típusához tartoznak. Egyes csoportjaiknál mongolid vonások is felfedezhetőek.[3]
A karjalaiak nyelve a balti finn nyelvek közé tartozó karjalai. Ma az oroszországi karélok körülbelül 50%-a beszéli. A karél nyelv a finnhez áll legközelebb, olyannyira, hogy egyes nyelvészek csupán mint a finn egyik nyelvjárását tartják számon.
A karél nyelvjárások közül a délkeleti lűd és a déli aunuszi (olonyeci) nyelvjárások mutatnak erős vepsze hatásokat, míg az északi nyelvjárásban a finn hatás domináns.
A karjalaiak első írásos nyelvemléke egy, a 13. századból származó, nyírfakéregre írt villámcsapás elleni varázsige. Az első cirill betűs karél könyv (Néhány imádság és egy rövidített katekizmus fordítása) 1804-ben került kinyomtatásra.[3]
A 19. században több finn néprajzkutató, köztük Elias Lönnrot is, érdeklődést mutatott a Karéliában gyűjthető népdalok iránt. Az itt gyűjtött runók tették ki az 1835-ben kiadott finn eposz, a Kalevala jelentős részét. Így a karjalai kultúra és nyelv lett a fennomán mozgalom egyik alapja.
Az oroszországi karélok ortodox keresztény vallásúak. A finnországi karélok legnagyobb része lutheránus.
↑ ИHфopMaциoHHыe MaTepиaлы oб okoHчaTeлbHыx иTorax Bcepoccийckoй пepeпиcи HaceлeHия 2010 roдa
↑ Taagepera, Rein: A finnugor népek az orosz államban. Budapest, Osiris Kiadó, 2000. ISBN 963-379-789-6 .
↑ a b Kerezsi Ágnes: Az uráli népek néprajza. Piliscsaba, PPKE BTK Finnugor Tanszék, 2009. ISBN 978-963-9206-74-8
Ez a szócikk részben vagy egészben a Karelians című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Karjalaiak: földrajz, történet, kultúra (rövid összefoglaló)[halott link]
The Red Book of the Peoples of the Russian Empire (angol)
abazgok •  abazák •  abházok •  adigék •  agulok •  ahvahok •  aleutok •  altájok •  avarok •  azeriek •  bagulalok •  balkárok •  baskírok •  burjátok •  cahurok •  csamalalok •  csecsenek •  cserkeszek •  csukcsok •  csuvancok •  csuvasok •  dargok •  dolgánok •  enyecek •  észtek •  evenek •  evenkik •  fehéroroszok •  finnek •  gagauzok •  grúzok •  hantik •  hegyi zsidók •  ingusok •  inkerik •  itelmenek •  jakutok •  jukagirok •  kabardok •  kalmükök • (kamasszok †) • karacsájok •  karatájok •  karjalaiak •  kazakok •  ketek •  kirgizek •  komik (komi-permjákok) • korjákok •  kumükök •  lakok •  lettek •  lezgek •  litvánok •  manysik •  marik •  mordvinok (erzák, moksák) • nanajok •  negidálok •  nganaszanok •  nivkhek •  nogajok •  nyenyecek •  orocsok •  orokok •  oroszok •  oszétok •  örmények •  ruszinok •  rutulok •  sórok •  számik •  szetuk •  szibírok •  szojotok •  szölkupok •  tabaszaranok •  tádzsikok •  tatok •  tatárok (krími tatárok) • teleutok •  tofalarok •  tungúzok •  tuvaiak •  türkmének •  udegék •  udmurtok •  ukránok •  ulcsok •  üzbégek •  vepszék •  vótok
Forrás: Oroszország népei a 2002-es népszámláláskor és Oroszország demográfiája
A modern Európa népei
albánok ·  angolok ·  arománok ·  baskírok ·  baszkok ·  beások ·  belaruszok ·  bolgárok ·  bosnyákok ·  bretonok ·  cornwalliak ·  csehek ·  csuvasok ·  dánok ·  észak-kaukázusi népek ·  észtek ·  feröeriek ·  finnek ·  flamandok ·  franciák ·  friuliak ·  frízek ·  gagauzok ·  galiciaiak ·  görögök ·  hollandok ·  horvátok ·  írek ·  isztrorománok ·  izlandiak ·  kalmükök ·  karjalaiak ·  kasubok ·  katalánok ·  komik ·  korzikaiak ·  kvének ·  ladinok ·  lengyelek ·  lettek ·  litvánok ·  luxemburgiak ·  macedónok ·  máltaiak ·  magyarok ·  marik ·  meglenorománok ·  moldávok ·  montenegróiak ·  mordvinok (erzák, moksák) ·  morvák ·  németek ·  norvégok ·  nyenyecek ·  okcitánok/provanszálok ·  olaszok ·  oroszok ·  osztrákok ·  örmények ·  portugálok ·  rétorománok/romansok ·  romák/cigányok ·  románok ·  ruszinok/ruténok · San Marinó-iak  ·  skótok ·  spanyolok ·  svédek ·  számik/lappok ·  szárdok ·  székelyek ·  szerbek ·  szicíliaiak ·  szlovákok ·  szlovének ·  szorbok ·  tatárok (krími tatárok, lipekek) ·  törökök ·  udmurtok ·  ukránok ·  vallonok ·  vepszék ·  walesiek
Ez a néppel vagy etnikummal kapcsolatos lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Karjalaiak&oldid=22708675”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. június 4., 15:45
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.