hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Karácsonyi János (Gyula, 1858. december 15. – Nagyvárad, 1929. január 1.) magyar történész, szentszéki bíró, vovádriai címzetes püspök és nagyváradi nagyprépost, egyetemi tanár, az MTA rendes tagja.
1929. január 1. (70 évesen)
Magyarország egyháztörténete főbb vonásaiban 970-től 1900-ig
A Wikimédia Commons tartalmaz Karácsonyi János témájú médiaállományokat.
Karácsonyi János szülei id. Karácsony János (1825–1898)[1] örmény származású szűcsmester és Papp Terézia (1832–1916)[2] voltak. Római katolikus teológiai tanulmányait Budapesten végezte. 1882-ben szentelték pappá. A nagyváradi püspöki líceumban az egyháztörténet és egyházjog tanára.
1896-ban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 1904-ben rendes tagja, 1927-ben pedig az MTA III. nyelvtudományi és szép­irodalmi osztályának rendes tagja[3] lett.
1904–45-ben a budapesti egyetem hittudományi karának tanára, 1905-től nagyváradi I. számú őrkanonok, 1916-ban vovádriai címzetes püspökké, 1923-ban nagyváradi I. számú nagypréposttá nevezték ki.[4] 1928-29 között ő irányította az Erdélyi Katolikus Akadémia alapszabályának összeállítását. Tagja volt a Kemény Zsigmond Társaságnak.
A Századok budapesti történelmi szakfolyóirat munkatársa, cikkeit közölte a Pásztortűz (1925), a Vakációi Levél (1926-27). Tudásban, módszerben és termékenységben nemzedékének egyik kiemelkedő történetírója.
Tárgyilagos oknyomozással szólt hozzá a magyar és székely eredetkérdés, a honfoglalás, a nemzetségek problémájához vagy középkori okleveleink forráskritikájához, az Árpád-házi királyok birtokviszonyaihoz; a történelmi személyiségek közül Géza fejedelemről, I. István és I. László, valamint Kun László magyar királyokról, az árgyesi püspökség történetéről, Hunyadi Jánosról és II. Rákóczi Ferencről értekezett. Ő döntötte meg véglegesen a Szilveszter-bulla hitelességét.
Karácsonyi Jánosról elnevezett gimnázium Gyulán
Szobra Gyulán, a róla elnevezett gimnázium előtt
a Szent István Akadémia rendes tagja
a Magyar Heraldikai és Genealógiai Társaság választmányi tagja
a Magyar Történelmi Társulat választmányi tagja
a Magyar Néprajzi Társaság választmányi tagja
az Országos Régészeti és Embertani Társulat választmányi tagja
a Magyar Nyelvtudományi Társaság választmányi tagja
a biharmegyei és nagyváradi Régészeti és Történelmi Egylet alelnöke
a budapesti tudományegyetem hittudományi karának doktora
Az MTA tagja (levelező tag: 1896. május 15, rendes tag: 1904. május 13)
Mese-e vagy valóság? Turul, 8, 1890
Magyarország és a nagy nyugati egyházszakadás. Nagyvárad, 1885
Szent Gellért, csanádi püspök élete és művei. Budapest, 1887
Szent-István király oklevelei és a Szilveszter-bulla : diplomatikai tanulmány. Budapest, 1891
Békésvármegye története. I-III. Gyula, 1896
Oklevélkivonatok a szentmiklósi és óvári gróf Pongrácz család levéltárából. Történelmi Tár, 1896
Bethlen Gábor erdélyi fejedelem ősei. Turul, 15, 1897
A puszta-szeri monostor kegyurai. Budapest, 1897
A báró Wesselényi család eredeti czímere. Turul, 17, 1899
Az aranybulla. Budapest, 1899
A magyar nemzetségek a XIV. század közepéig. I-III. Budapest, 1900–1904
Hamis, hibáskeltű és keltezetlen oklevelek jegyzéke 1400-ig. Budapest, 1902
Az időrendbe szedett váradi tüzesvaspróba-lajstrom. (Borovszky Samuval) Budapest, 1903 Online
A székelyek eredete és Erdélybe való letelepítése
Szent István oklevelei és a Szilveszter-bulla
Szent István király élete. Budapest, 1904
Az első Lónyaiak. Budapest, 1904
A székelyek eredete és Erdélybe való települése. Budapest, 1905
Hogyan lett Szent István koronája a magyar szent korona felső részévé. Budapest, 1907
Kik voltak s mikor jöttek hazánkba a böszörmények vagy izmaeliták?. Budapest, 1913
A moldvai csángók eredete. Századok, 1914
Szent László meghódítja a régi Szlavóniát. Budapest, 1916
Magyarország egyháztörténete főbb vonásaiban 970-től 1900-ig. Nagyvárad, 1915; Harmadik kiadás. Veszprém, 1929
The Historical Right of the Hungarian Nation to its Territorial Integrity. Budapest-London-New York, 1920 Online
Szent Ferenc rendjének története Magyarországon. I-II., 1922
A magyar nemzet honalapítása 896-997-ig, 1924
A magyar nemzet őstörténete 896-ig, Nagyvárad, 1924
Gróf Mailáth Gusztáv, Erdélyi püspök származása. Kolozsvár, 1925
Szent Gellért csanádi püspök és vértanu élete. Budapest, 1925
A magyar nemzet honalapítása 896-997-ig. Nagyvárad, 1925
A magyar nemzet áttérése a nyugati kereszténységre 997-1095. Nagyvárad, 1926
Karácsonyi János Honismereti Egyesület (Békéscsaba, 1991–)[5]
Névadója a gyulai Karácsonyi János Római Katolikus Gimnázium, Általános Iskola, Óvoda és Kollégium nevű intézménynek
Gyulán utcát is neveztek el róla
Nagyváradon utcát neveztek el róla (ma Olimpiadei utca)
↑ Újság. 1927. márc. 1. Online elérési útvonal: adtplus.arcanum.hu
↑ Ezt írták ezzel kapcsolatban: Annak idején elsőnek jelentettük hogy dr Karácsonyi János címzetes püspököt fogják kinevezni nagyváradi nagypréposttá. A pápai ki­nevezés tegnap érkezett Nagyváradra. Ellenzék, 1923. január 11. Elérési útvonala: adtplus.arcanum.hu
↑ Karácsonyi János Honismereti Egyesület
Csánki Dezső: K. J. Századok, Budapest, 1929/1–3.
Uj Idők lexikona I–XXIV. (szerk.) Dr. Balla Antal – Dr. Benedek László – Dr. Bacsó Jenő – Dr. Angeli Ottó. Budapest: Singer és Wolfner Irodalmi Intézet Rt. 1936–1942.
Új magyar irodalmi lexikon II. (H–Ö). Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6806-3
Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés II. (G–Ke). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1991. ISBN 973-26-0212-0
W. Gy. (Walter Gyula): Karácsony János megírta Erdély történetét. Pásztortűz 1928/22.
Enciclopedia istoriografiei românești. Szerk. Ștefan Ștefănescu, 1978. 188.
Magyar katolikus lexikon VI. (Kaán–Kiz). Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 2001.
Gulyás Pál: Népkönyvtári cimjegyzék. Népkönyvtárak és kisebb könyvtárak részére ajánlható művek magyarázatos jegyzéke. Függelék: Az Országos Tanács mintakönyvtárainak hivatalos jegyzéke, A Múzeumok és Könyvtárak Országos Tanácsának Kiadása, Budapest, 1910, 340. o.
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái V. (Iczés–Kempner). Budapest: Hornyánszky. 1897.
Karácsonyi János munkássága1. Honismeret. 2001/4. sz.
Karácsonyi János: Magyarország egyháztörténete főbb vonásaiban 970-től 1900-ig (Veszprém, 1929) (MEK)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Karácsonyi_János&oldid=25316977”
Utoljára szerkesztve 2022. szeptember 29., 08:47-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 29., 08:47
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.