fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu mg hu hu hu hu hu en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu sk hu ms hu sv hu hu hu hu hu hu hu es hu fr hu hu hu mg hu sk hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en fr en fr en fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en it en hu en hu en hu en en lt en en en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu de cs de de sk de pl en ru hu hu sk km hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Tany (1899-ig Nagytany, szlovákul Tôň) község Szlovákiában, a Nyitrai kerületben, a Komáromi járásban. Közigazgatási területe 9,5 km².
A Wikimédia Commons tartalmaz Tany témájú médiaállományokat.
Tany az Alsó-Csallóközben, a történelmi Komárom vármegye területén, Nagymegyertől 9 km-re délkeletre, Komáromtól 22 km-re északnyugatra fekszik. Keletről Nemesócsa és Nagykeszi, délről Komáromfüss, nyugatról Csicsó, északról Gellér és Bogya községek határolják közigazgatásilag. Tanyon áthalad a Komárom-Pozsony közötti 63-as főút, mellékutak kötik össze Nemesócsával (2 km) és Füss-sel (4 km). Vasúti megállóhelye a Pozsony-Komárom szakaszon Nemesócsával közös.
Tanyon két gólyafészket tartanak nyilván. Az egyikben 2011-ben fészkeltek utoljára 2 fiókával, a másikról pedig nincs adat. 2013-ban nem költöttek a gólyák. 2014-ben 3, 2015-2017 között 2-2 fióka volt.[2]
1168-ban "villa Than" néven említik először. Nevét a hagyomány szerint a halásztanyákról kapta. Határában őskori mamutmaradványokat találtak, valamint késő bronzkori leleteket és kelta sírokat tártak fel. 1268-ban IV. Béla oklevele "Thon" alakban, mint komáromi várbirtokot említi, 1460-ban pedig mezővárosként szerepel a forrásokban. A mocsaras, vizekkel körülvett halásztelepülést állandóan fenyegették az árvizek. A középkori település (Kistany, mely templomos helység volt) valamivel magasabb területre épült a mai Nemesócsa közelében, de a török háborúk során elpusztult. Nagytany (a mai Tany elődje) első említése 1552-ből származik, a török által elpusztított falu a 17. század végén települt újra.
Kis Tany az érsekléli papnemesi székhez tartozó, s nagy Tany mellett fekvő puszta 3 lakossal. Áll 945 holdból, mellynek harmada szántóföld, két harmada pedig kaszáló, legelő, nádas és mocsáros térség. Birtokosai: Galambos, Szüllő, Nagy, Pallya, hűbérnöki nemes családok. Kis Tany hajdan népes helység volt, s a régi kőfallal bekerített szentegyház omladékai, s kerületeinek falai most is láthatók.[4]
1855-ben cukorgyár kezdte meg a termelést, de már 1873-ban megszűnt. 1894-ben lenfeldolgozó üzem létesült a faluban, de 1931-ben leégett. A trianoni békeszerződésig Komárom vármegye Csallóközi járásához tartozott. Az 1931-ben leégett lengyár újjáépülése után egy ideig hadianyagot gyártott, majd kenderfeldolgozással és bútorszövetgyártással foglalkozott. Két téglagyára a 19. században létesült. Az 1965-ös dunai árvíz komoly károkat okozott a faluban.
1910-ben 776, túlnyomórészt magyar lakosa volt.
2001-ben 834 lakosából 734 magyar és 61 szlovák volt.
2011-ben 803 lakosából 703 magyar és 87 szlovák volt.
2021-ben 737 lakosából 605 (+15) magyar, 108 (+18) szlovák, 0 (+1) cigány, 6 (+1) egyéb és 18 ismeretlen nemzetiségű volt.[5]
Thaly Kálmán tollából ismerhetjük meg a leírását, melyet 1868-ban tett közzé a Magyar Történelmi Társulat, közlönyében, a Századokban.[6] A kör alakú pecsét piros színű spanyolviaszos lenyomata egy folyamodványon maradt fenn, amelyet Tany község 1704. november 15-én Rákóczi Ferenc vezérlő fejedelemhez intézett. Ezt a levelet Thaly a budai királyi kamarai levéltárban találta meg. Az említett közlönynek a 663. oldalán olvassuk: ...három magyar köriratú községi pecsét a szathmári békét megelőző időkből.... A következő, 664. oldalon található magának a pecsétnek szép leírása: ...kerek pecsét meglehetős ép állapotban van: külső szegélyét egymásba tűzdelt virágtölcsér-koszorú képezi, két rózsával. E füzéren belöl szalag fut körül, s rajta a felirat: NAGI. TANI. FALV. PECSETI. 1704. A pecsét terén balról egy csinos virágkosár, kinyílt tulipánfejekkel tele, jobbról szántóvas, s alattok szélesen elnyúlva, háromágú, rózsaalakú virág. A községnek tehát, ha czímeréről következtethetünk, a földmívelés mellett jelentékenyen kellett a kertészettel is foglalkoznia.[7]
A községben magyar nyelvű alapiskola és óvoda működik.
Református temploma 1832 és 1834 között épült klasszicista stílusban. A templom egyik harangja 1693-ból származik.
Ipartörténeti emléke az 1850 és 1855 között épített Skena cukorgyár, melynek épületeit később a lengyár használta.
A temetőben áll a két világháború áldozatainak emlékműve, Komáromi Viktor kőfaragó munkája.
Az 1848-as forradalom emlékkopjafáját (Kúr Sándor hősi halált halt tanyi honvéd emlékére) 2005. március 13-án állította a helyi Csemadok-alapszervezet, Zsapka Károly alkotása.
A Szent István emlékére állított kopjafát 2003. augusztus 24-én avatták fel.
Baranyay József emléktábláját 2006. augusztus 19-én avatták fel.
Katolikus harangláb a falu központjában.
Itt született 1922. június 22-én Csémi Károly vezérezredes.
Utolsó éveiben itt élt és alkotott Baranyay József (1876–1951) komáromi könyvtárigazgató, a Csallóköz krónikása.
Kis tó a templom mellett
Az egykori lengyár épülete
A 63-as főút a faluban
A Gellér-Nagykeszi-csatorna a község határában
Ipolyi Arnold 1859: Magyar műemlékek. Archaeologiai Közlemények 1.
H. J. Barta - Kurt Willvonseder 1934: Zur ur- und frühgeschichtlichen Besiedlung der Grossen Schüttinsel. Sudeta 10, 12.
Jan Eisner 1935: Prehistorický výzkum na Slovensku a v Podkarpatské Rusi r. 1934. SMSS XXIX, 51-80.
Tompa Ferenc 1937: 25. Jahre Urgeschichtsforschung in Ungarn. 24/25. Bericht der Röm.-Germ. Kommission 1934/35. 30.
Eduard Beninger 1937: Die germanischen Bodenfunde in der Slowakei. Reichenberg-Leipzig, 33, 133.
Vojtech Ondrouch 1938: Limes Romanus na Slovensku. 96.
František Krížek 1939: Terra Sigillata in der Slowakei. Brünn, 41, 65.
Trugly Sándor 1987: Prieskum v okrese Komárno. AVANS 1986, 105-106.
↑ The 2021 Population and Housing Census
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
↑ Archivált másolat. [2008. június 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 21.)
↑ Thaly Kálmán: Megint három magyar köriratu községi pecsét. Századok 1868, 663-665. [1]
A Wikimédia Commons tartalmaz Tany témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tany&oldid=24824000”
Utoljára szerkesztve 2022. április 3., 18:27-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. április 3., 18:27
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.