hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu ca hu hu hu de hu en hu en nb ro hu fr hu en hu fr cs ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu es hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en uk en sv pl en sk cs en sv hbs_lat en ru ru de sv pl en ca es en nb pl en fr ru hu en hu fr en cs it en hu en pl hu en pl hu fr pl hu fr ru cs fr ru hu de pl hu de pl hu sv pl hu sv pl hu sv pl hu en pl hu en pl hu en pl hu en pl hu nb eo hu fr pl hu ru es hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu en hu hu ro ro ro ro ro ro ro ro ro hu hu hu hu hu hu hu hu cbk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Slobozia (Ialomița megye) – Wikipédia
Slobozia megyeszékhelye és egyben legnagyobb városa Ialomița megyének, Munténiában, Romániában. A 2002-es népszámlálás során, a lakosság száma 52 710 volt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Slobozia témájú médiaállományokat.
Slobozia a Román Alföld közepén helyezkedik el, mintegy 130 kilométerrel keletre Bukaresttől és 150 kilométerrel nyugatra Konstancától. A városon folyik keresztül a Ialomița folyó.
Teljes területe 13 286 hektár, amiből 11 987 hektár külterület és 1300 hektár belterület. A jelenlegi közigazgatási felosztás szerint a megyeszékhely a tulajdonképpeni Slobozia városból valamint a Bora és az Új Slobozia (Slobozia Nouă) negyedekből áll.
Matei Basarab, Cuza-Vodă, Piața Mare, Gară, Central, Ansamblul Peco, Gostat, Bazar, Ialomița, Case, Bara Comercială, Pod (Paradis), Mănăstire, Nordului, Lacului, Revoluției (Centrul Civic), E14, Piața Mică, 500, Cărămidari, Sere, Cosminului, Unirii (Muntenia), Elegant, Ferdinand, Bora, Slobozia Nouă
A városban 10 óvoda, 8 általános iskola, 5 középiskola, egy főgimnázium (Colegiul Național „Mihai Viteazul”), egy egyetemi campus, egy nővér képző felsőoktatási intézmény („Christiana”), egy 600 ágyas kórház és különböző kulturális intézmények vannak. Itt található a Román Ortodox Egyház Megyei Püspöksége.
Iskolái: 1 Számú (a város első iskolája - 1834), 2 Számú (Szent András apostolról nevezték el), 3, 4, 5, 6, 7 és 13-as Számú (az utóbbi a hátrányos helyzetű gyerekekkel foglalkozik).
Középiskolái: pedagógiai („Matei Basarab”), építészeti („Al. I. Cuza”), művészeti („Ionel Perlea”), kémiai („Mihai Eminescu”) és teológiai („Sfântul Ioan Gură de Aur”).
A lakosság főleg a mezőgazdasági termékek feldolgozásából valamint a könnyűiparból él. Az utóbbi időben pedig egyre többen találnak állást a szolgáltatási szektorban is.
1990-ben felavatták a város kulturális centrumát, az épületkomplexust a román karnagyról és zeneszerzőről, Ionel Perlea -ról nevezték el. Itt több kiállítóterem, előadóterem, könyvüzlet, kulturális intézmény megtalálható, valamint egy rádióállomás. 1999-ben a központ elnyerte az UNESCO Központ-i címet.
Nagyszámú templom és katedrális található a városban. Itt látható a Román Nemzeti Múzeum Mezőgazdasagi kiállítása (a múzeum tulajdonában van egy XVIII. századi fatemplom is).
Vallási hovatartozás szerint (a 2002-es népszámlálási adatok alapján):
Román ortodoxok - 51.985 - 98,62%
Római katolikus - 99 - 0,001%
pünkösdisták - 54 - 0,001%
Hetednapi Adventista - 208 - 0,003%
Mások (görögkatolikusok, református, evangelista, baptista, muzulmán, ateista) - 364 - 1,38%
1594 – a település első említése okiratokban, Vitéz Mihály uralkodása alatt Vaideei név alatt
1772 – először illetik a települést Slobozia névvel
1812 – egy orosz-török békeszerződés megkötésének a helyszíne
1887 – megépül az első vasútállomás (Călărași városával köti össze a települést a vasút)
1941 – városi rangot kap
1979 – megyeszékhely lesz.
Annak ellenére, hogy a város nem egy kimondott turisztikai központ, előnyét élvezi a közelben lévő Amara fürdőnek, valamint annak hogy a város az E60-as európai főút mellett található, mely a Fekete-tengerig halad. A várostól 7 km-re északra található az Amara-tó, ami egy jelentős gyógy- és termálfürdőnek számít. A tó mellett felépítették a Dallas filmsorozatból ismert Ewing-farm, valamint az Eiffel-torony kicsinyített mását (a torony 54 m magas).
Mircea Dinescu, 1950. november 11., költő, író, aki a kommunizmus ideje alatt a rezsim üldözöttje és megfigyeltje volt
Cornel Cernea, 1976. április 22., az FC Steaua București kapusa
Petru Filip, 1955. január 23., politikus, jelenleg Románia egyik Európa Parlamenti képviselője
Adrian Mihalcea, 1976. május 24., a ciprusi Aris Limassolnál játszó labdarúgó.
Monografia orașului Slobozia, Copoiu Aurelia, 1942, Arhivele Istorice Centrale, fond Ministerul Culturii Naționale
Tezaur de documente ialomițene vol.1, Cotenescu Mihai-Vlădăreanu Alex, Direcția Generală a Arhivelor Statului din România, București, 1991
Monografia Sloboziei (lucrare în manuscris), Dragomir Constantin
Dicționar geografic al județului Ialomița, Geacu Sorin, Ed. Enciclopedică, București, 1997
Ialomița medievală, Grigorescu Ștefan, Ed. Episcopiei Sloboziei și Călărașilor, Slobozia, 2004
Monografia orașului Slobozia (lucrare în manuscris), Haralamb Atanase
Slobozia 400. Studii și comunicări monografice, Consiliul Local al Municipiului Slobozia, 1994
Istoria Sloboziei și a sloboziilor, Consiliul Local al Municipiului Slobozia, Direcția Generală a Arhivelor Statului filiala Ialomița, 1996
Slobozia. Contribuții monografice, George Stoian, Ed. Star Tipp, Slobozia, 2007
↑ a b Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
Radio Sud-Est - helyi rádió
Gazeta de Sud-Est - helyi újság
Impact - helyi újság
KFNet Slobozia - közszolgalatú
Semnal - helyi újság
2002-es népszámlálási adatok (magyar, angol és román nyelven) (HTML). (Hozzáférés: 2014. május 12.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Slobozia_(Ialomița_megye)&oldid=23577611”
Utoljára szerkesztve 2021. február 14., 00:10-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. február 14., 00:10
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.