fr et hu hu hu hu hu pl hu hu en hu nl hu fr hu hu hu hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu hu hu pl et hu pl hu pl pl hu hu es hu pl hu hu hu hu en en en hu hu en en hu en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl pl hu hu hu en cs de hu hu en pl hu it pl hu de pl hu en pl hu en pl hu hu pl hu fr de en sl en ru cs hu sk hu sk hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en az ru sv bg bn br ca tt hbs_lat pl cy da de hsb el eo es et eu fa fi nn fr it de lt he hbs_lat it tl hy id fr es is it ja ka ko ku it lb fr lt lv en be mr ms mzn nl nb nb fr pl pt io ro ru jbo hbs_lat en sk sl hbs_lat sv en th tr oc fy uz vi pl zh da zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 1.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
2014. december 1. – 2019. november 30.
A Lengyel Köztársaság Minisztertanácsának elnöke
2007. november 16. – 2014. szeptember 22.
1957. április 22. (65 éves)
Gdańsk University - Faculty of Languages and History (1976–1980, történettudomány, Magiszter)
I Liceum Ogólnokształcące im. Mikołaja Kopernika w Gdańsku (1972–1976)
Grand Cross of Royal Norwegian Order of Merit (2012)
Order of the Cross of Terra Mariana, 1st Class (2014)
Grand Cross of the Order of the Sun of Peru‎ (2008)
a Dortmundi Műszaki Egyetem díszdoktora (Rita Süssmuth, 2018. december 16.)
a Pécsi Tudományegyetem díszdoktora (2017)
Order of Prince Yaroslav the Wise, 1st class (2019)
National Maltese Order of Merit (2017)
Románia Csillaga érdemrend nagykeresztje (2020)
Grand Cordon of the Order of the Rising Sun (2021)
Wprost Person of the Year (2008)
Gazeta Wyborcza Person of the Year (2019)
Wprost Person of the Year (2011)
Presidential Order of Excellence (2013)
Donald Franciszek Tusk aláírása
A Wikimédia Commons tartalmaz Donald Franciszek Tusk témájú médiaállományokat.
Donald Franciszek Tusk ['dɔnalt fran'ʨiʃɛk 'tusk] (Gdańsk, 1957. április 22. –) lengyel politikus, a jobbközép Polgári Platform párt társalapítója, majd elnöke. 2007. november 16-tól 2014. szeptember 22-ig Lengyelország miniszterelnöke volt. 2014. december 1-től 2019. november 30-ig az Európai Tanács elnöke.[1] 2019. november 20-tól 2022. június 1-ig az Európai Néppárt elnöke volt.[2]
2.1 A 2005-ös elnökválasztás
2.3 Az Európai Tanács elnökeként
2.4 Az Európai Néppárt elnökeként
A Gdański Egyetemen történelmet tanult, diplomamunkájának témája Józef Piłsudski munkássága volt.
Tusk 2001–2005 között a Szejm számos házelnök-helyettesének egyike volt. A Polgári Platform megalakulása előtt a Liberális Demokrata Kongresszus (Kongres Liberalno-Demokratyczny) és a Szabadság Unió (Unia Wolności) tagja volt. Utóbbiból azután távozott, hogy egy szavazáson alulmaradt Bronisław Geremekkel szemben.
Politikai felfogásában ötvöződik a szabad, állami beavatkozásoktól mentes piacgazdaság és a szociális konzervativizmus.
Tusk Gdynia és Słupsk választókerületét képviselte. A Polgári Platform 2005-ben már jelölte az akkori elnökválasztáson, ahol szoros küzdelemben a második fordulóban maradt alul Lech Kaczyńskivel szemben.
A 2005-ös lengyel elnökválasztás kampánya idején Jacek Kurski, Lech Kaczyński segítője azt állította, hogy Tusk nagyapja, a második világháború ideje alatt önkéntesként szolgált a német hadseregben.
Tusk szülei Danzig Szabad Város állampolgárai voltak, s mindketten kasub származásúak. Nagyapját, Józef Tuskot a háború alatt német állampolgárként besorozták a német hadseregbe, ő azonban 10 nap után dezertált, és csatlakozott a nyugati lengyel erőkhöz.
Egyes vélemények szerint Kurski híresztelései miatt nyerte meg végül a választást Lech Kaczyński.
Tusk kézfogása Kaczyński köztársasági elnökkel a miniszterelnöki kinevezésekor 2007. november 9-én
Pártja a szavazatok 41,39%-ának megszerzésével győzött a 2007. október 21-én tartott előrehozott választásokon. 2007. november 9-én Lech Kaczyński államfő hivatalosan is megbízta a kormányalakítással.
Egy héttel később megalakította kormányát, amelynek 2007. november 24-én a Szejm bizalmat szavazott. A lengyel rendszerváltás óta az első miniszterelnök, akit újraválasztottak, a 2011. októberi választások után ismét ő lett a miniszterelnök.
Az Európai Tanács elnökeként[szerkesztés]
2014. augusztus 30-án megválasztották az EU állam-, illetve kormányfőiből álló Európai Tanács második állandó elnökének a 2014. december 1. és 2017. május 31. közötti időszakra.[1][3][4]
2017. március 9-én bejelentették, hogy a lengyel kormány tiltakozása ellenére Donald Tusk marad az Európai Tanács elnöke a 2017. június 1. és 2019. november 30. közötti időszakban.[5] 2017. december 8-án a Pécsi Tudományegyetem díszdoktorrá avatta. Tusk már itt is finoman célzott rá, hogy nem ért egyet a Fidesz és Orbán Viktor politikájával.[6] Később is egyértelműsítette, hogy a liberális demokráciák értékét fontosnak tartja, és aki nem így tesz az nem kereszténydemokrata.[7] Bírálta Nagy-Britanniát is a Brexit miatt,[8][9] de az esetlegesen függetlenné váló Skócia felvételét az Európai Unióba támogatná.[10]
Az Európai Néppárt elnökeként[szerkesztés]
2019. november 20-tól, egyedüli jelöltként Tusk lett az Európai Néppárt elnöke. Ebben a minőségében továbbra is számos alkalommal bírálta a Fideszt és Orbán Viktort, miután véleménye szerint a Fidesz nem tartja tiszteletben a jogállamiságot, és populista módon migránsellenes propagandát folytat.[2] A kitört koronavírus-járvány idején meghozott magyar koronavírus-törvény miatt további kritikák fogalmazódtak meg Tusk és a Néppárt tagpártjai részéről is, mondván a jogszabály tovább bővíti a Fidesz túlhatalmát.[11] Tusk szorgalmazta a Fidesz kizárását a Néppártból, aki egy interjúban párhuzamot is vont Orbán és a náci Németország között.[12] Az eset után a kormányközeli PestiSrácok.hu portál hamis információkra alapozva azt híresztelte, hogy Tusk nagyapja az SS tisztje volt. Józef Tusk valóban szolgált a Wehrmachtban, de az nem azonos az SS-szel, és ez az infó már 2005 óta tudott volt.[13] Később azt is mondta, Orbán „illiberális demokráciáról” alkotott víziója voltaképpen egy „korcs demokrácia”, mert a jogállamiság és szólásszabadság nélküli demokrácia egyáltalán nem demokrácia.[14] Miután 2021. március 18-án a Fidesz közzétette kilépési nyilatkozatát a Néppártból, amit a párt tudomásul is vett, Tusk egy Twitter-bejegyzésben annyit reagált, hogy „a Fidesz már évekkel ezelőtt elhagyta a kereszténydemokráciát.”[15]
Tusk a magyar és a lengyel járványkezelést is bírálta a Twitteren a magas halálozások miatt, amire Kovács Zoltán államtitkár és Novák Katalin, a Fidesz külkapcsolati alelnöke a magas átoltottsággal és az Unió „tehetetlenségével” vágott vissza, miközben Kovács szerint Tusk „liberális vadonba” vezeti a Néppártot.[16]
Tusk nős, két gyermek, egy fiú (Michał) és egy lány (Katarzyna) apja. Tusk német[17] és kasub[18][19] származású.
↑ a b Press release: Donald Tusk elected European Council President and Federica Mogherini appointed as new EU High Representative (angol nyelven). European Council, 2014. augusztus 30. (Hozzáférés: 2014. augusztus 31.)
↑ a b Keményen üzent a Fidesznek a Néppárt új elnöke Index, 2019. november 20.
↑ KG: Donald Tusk lett az Európai Tanács elnöke. mno.hu, 2014. augusztus 30. [2014. szeptember 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. augusztus 31.)
↑ Az Európai Tanács 2014/638/EU határozata (2014. augusztus 30.) az Európai Tanács elnökének megválasztásáról
↑ Szerelmet vallott Magyarországnak az uniós elnökök elnöke Index, 2017. december 8.
↑ Tusk: Aki le akarja cserélni a liberális demokráciát, az nem kereszténydemokrata Index, 2018. november 8.
↑ Tusk: A pokolban van egy külön hely a brit kilépéspárti kampány szervezőinek Index, 2019. február 6.
↑ Tusk: A brexit után Nagy-Britannia másodrendű szereplővé válik Index, 2019. november 14.
↑ Az EU tárt karokkal várná vissza a független Skóciát, legalábbis Donald Tusk szerint Index, 2020. február 2.
↑ Tusk: A Néppárt tagjai gondolják majd át eddigi álláspontjukat a Fideszről Index, 2020. április 1.
↑ Az Európai Néppárt elnöke szolidan lenácizta Orbánt Index, 2020. április 17.
↑ A lengyel napiszarról vett hamis képpel nácizza Tusk nagyapját a kormánymédia Index, 2020. április 19.
↑ Tusk: Orbán “korcs demokráciát” épít Szabad Európa, 2020. október 24.
↑ Két mondatban reagált az Európai Néppárt a Fidesz kilépésére hvg.hu, 2021. március 18.
↑ Donald Tusk odaszólt az illiberális járványkezelésnek, Kovács Zoltán és Novák Katalin együtt vágott vissza Telex, 2021. április 15.
↑ „Zmarła matka Donalda Tuska”, Newsweek.pl, 2009. április 7. (Hozzáférés ideje: 2017. november 30.) (pl-PL nyelvű)
↑ „Tusk: Kaszuba to jest Polak, pewien rodzaj Polaka, tak jak i Ślązak”, TVN24.pl (Hozzáférés ideje: 2017. november 30.)
↑ Cygan, Damian: [https://twitter.com/DamianCygan/status/918177281306189824 "Przedstawiciel mniejszości etnicznej, Kaszub z doświadczeniami polskimi" - @donaldtusk o sobie w @FaktyTVN. Niezwykła wypowiedź.pic.twitter.com/guNB9HobRd] (lengyel nyelven). @DamianCygan , 2017. október 11. (Hozzáférés: 2017. november 30.)
Donald Tusk – A valóra váló lengyel álom (angolul)
Jan Kucharzewski (1917–18) ·  Antoni Ponikowski (1918) ·  Jan Kanty Steczkowski (1918) ·  Józef Świeżyński (1918) ·  Władysław Wróblewski (1918)
Jędrzej Moraczewski (1918–19) ·  Ignacy Jan Paderewski (1919) ·  Leopold Skulski (1919–20) ·  Władysław Grabski (1920) ·  Wincenty Witos (1920–21) ·  Antoni Ponikowski (1921–22) ·  Artur Śliwiński (1922) ·  Julian Nowak (1922) ·  Władysław Sikorski (1922–23) ·  Wincenty Witos (1923) ·  Władysław Grabski (1923) ·  Aleksander Skrzyński (1925–26) ·  Wincenty Witos (1926) ·  Kazimierz Bartel (1926) ·  Józef Piłsudski (1926–28) ·  Kazimierz Bartel (1928–29) ·  Kazimierz Świtalski (1929) ·  Kazimierz Bartel (1929–30) ·  Walery Sławek (1930) ·  Józef Piłsudski (1930) ·  Walery Sławek (1930–31) ·  Aleksander Prystor (1931–33) ·  Janusz Jędrzejewicz (1933–34) ·  Leon Kozłowski (1934–35) ·  Walery Sławek (1935) ·  Marian Zyndram-Kościałkowski (1935–36) ·  Felicjan Sławoj Składkowski (1936–39)
Władysław Sikorski (1939–43) ·  Stanisław Mikołajczyk (1943–44) ·  Tomasz Arciszewski (1944–47) ·  Tadeusz Bór-Komorowski (1947–49) ·  Tadeusz Tomaszewski (1949–50) ·  Roman Odzierzyński (1950–53) ·  Jerzy Hryniewski (1954) ·  Stanisław Mackiewicz (1954–55) ·  Hugon Hanke (1955) ·  Antoni Pająk (1955–65) ·  Aleksander Zawisza (1965–70) ·  Zygmunt Muchniewski (1970–72) ·  Alfred Urbański (1972–76) ·  Kazimierz Sabbat (1976–86) ·  Edward Szczepanik (1986–90)
Edward Osóbka-Morawski (1944–47) ·  Józef Cyrankiewicz (1947–52) ·  Bolesław Bierut (1952–54) ·  Józef Cyrankiewicz (1954–70) ·  Piotr Jaroszewicz (1970–80) ·  Edward Babiuch (1980) ·  Józef Pińkowski (1980–81) ·  Wojciech Jaruzelski (1981–85) ·  Zbigniew Messner (1985–88) ·  Mieczysław Rakowski (1988–89) ·  Czesław Kiszczak (1989) ·  Tadeusz Mazowiecki (1989)
Tadeusz Mazowiecki (1989–90) ·  Jan Krzysztof Bielecki (1991) ·  Jan Olszewski (1991–92) ·  Waldemar Pawlak (1992) ·  Hanna Suchocka (1992–93) ·  Waldemar Pawlak (1993–95) ·  Józef Oleksy (1995–96) ·  Włodzimierz Cimoszewicz (1996–97) ·  Jerzy Buzek (1997–2001) ·  Leszek Miller (2001–04) ·  Marek Belka (2004–05) ·  Kazimierz Marcinkiewicz (2005–06) ·  Jarosław Kaczyński (2006–07) ·  Donald Tusk (2007–14) ·  Ewa Kopacz (2014–2015) ·  Beata Szydło (2015–2017) ·  Mateusz Morawiecki (2017–)
ISNI: 0000 0001 1449 9664
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Donald_Tusk&oldid=24980721”
Az Európai Tanács elnökei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 2., 21:23
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.