fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu de uk eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu de pt de en ro pt en hu fr de pl en oc de en en de en de de hu de en de en hu fr de tr de zh ro uk en hu fr fr en hu en en de en hu fr de es en en en en en en fr de en de en en oc en hu en de en de en en fr en hu fr de de de zh fr oc en hu fr de en de hu it ca en hu it hu fr hu hu hu hu hu hu hu de de en de en en hu hu de it en de en en hu hu de ja en en en en hu hu en en en de en en hu hu de ru en en en hu de hu hu hu rm hu hu de hu hu en hu hu rm hu hu ru hu en en it hu hu en eo hu hu en en hu hu en ru hu hu en hu hu rm hu hu el hu hu en hu hu rm hu hu fr hu hu en en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu fr hu hu fr en hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Az ARD (Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, magyarul: Német Szövetségi Köztársaság Regionális Közszolgálati Médiumainak Munkaközössége) a németországi regionális közszolgálati műsorszórók szövetsége, egy 1950-ben alapított, regionális közmédiumokat tömörítő szövetség.
'Wir sind eins! ("Egyek vagyunk!")
A Wikimédia Commons tartalmaz ARD témájú médiaállományokat.
Az ARD-hez tartozik 9 regionális közmédium, amelyek műsoraikat a Das Erste, tagesschau24 nevű csatornákon közvetítik, a Deutsche Welle pedig külföldieknek és külföldön sugározza a regionális műsorok adásait. Az ARD kezeli a németországi rádiós és televíziós archívumot (Deutsche Rundfunkarchivs). Az ARD a ZDF-fel és a Deutschlandradióval együtt teszik ki Németországban a közszolgálati médiát. Az ARD és a ZDF közösen üzemelteti a Phoenix, FUNK, KiKA, 3sat (Ausztriában és Svájcban is fogható) és az ARTE csatornákat is.
A 9 regionális médiumával együtt az ARD-nek 23 ezer dolgozója van, 11 tv- és 55 rádiócsatornát üzemeltetnek. Az éves költségvetése 6,3 milliárd euró.
1.3 ARD és a Német Demokratikus Köztársaság
4 Szervezeti működés és vezetés
6.3 Műsortanács kritikája a kelet-ukrajnai tudósításokról
6.4 Európai migrációs válságról szóló tudósítások
7 Az ARD Magyarországon is ismert műsorai
Az ARD föderális szervezeti felépítése, már elődjénél az 1920-as években kezdett felépülni, amikor Poroszország, Bajorország, Szászország és Württemberg létrehozta saját rádióállomását és megalakult a Reichs-Rundfunk-Gesellschaft (Birodalmi Rádió Társaság), amelyet a nácik hatalomra kerülésük, 1933 után központosítottak és felszámolták a szervezet föderatív jellegét.
Az ARD 1950. június 9-én született meg, amikor 6 regionális médium a Bayerischer Rundfunk (Bajor Rádió és Televízió), a Hessischer Rundfunk (Hesseni Rádió és Televízió), a Radio Bremen (Brémai Rádió), a Süddeutscher Rundfunk (Délnémet Rádió és Televízió) a Südwestfunk (Délnyugati Rádió és Televízió) a Nordwestdeutscher Rundfunk és a RIAS (Berlini Amerikai Szektor Rádiója) megalapította a szervezetet.[1]
1950-es években hosszas előkészítő munkával, megszületett az NSZK első országos szövetségi televíziós csatornája. A szövetség tagja lett 1959-ben a Sender Freies Berlin (SFB, Szabad Berlini Adó, amely Nyugat-Berlinben működött), a Nordwestdeutscher Rundfunk feloszlatásából létrejött Westdeutscher Rundfunk és Norddeutscher Rundfunk és a Saarländischer Rundfunk megszületésével már 10 tagmédium volt. Ők együtt Deutsches Fernsehen néven kezdték meg az ARD közös szövetségi televíziós csatornájának működtetését. 1962-ben újabb tagok születettek meg: a Deutschlandwelle (DW) és a német közszolgálati rádió országos programmja a Deutschlandfunk.
ARD és a Német Demokratikus KöztársaságSzerkesztés
Az NDK pirossal jelölt területein nem lehetett fogni az ARD adásait, amit Tudatlanok völgyének (Tal der Ahnungslosen) neveztek az NSZK-ban.
Az ARD műsorait, a Baden-Württembergben található Donebachi adótoronynak köszönhetően, a Német Demokratikus Köztársaság szinte egész területén is lehetett fogni, kivéve Drezda és az Elba völgyében, ahol völgyben való fekvés fizikailag akadályozta a vételi lehetőségeket. Emiatt az ARD-t viccesen az NDK területén "Außer Raum Dresden" (Drezdai téren kívül) vagy "Außer Reichweite Dresdens" (Drezda körzetén kívül) illetve Außer Rügen Dresen (Rügenen és Drezdán kívül). A területet emellett még Tudatlanok völgyének (Tal der Ahnungslosen) nevezték, hiszen az itt lakók nem kaphattak objektív kommunista propagandától mentes híradót, az NDK televízió, a DFF híradója Aktuelle Kamera volt, amely a kommunista propagandát terjesztette. Az NDK televíziója emellett a Der schwarze Kanal (Fekete csatorna) műsorában rendszeresen gúnyt űzött az ARD-ből mint a nyugat-német közmédiumból.[2]
A két Németország újraegyesítése után 1992-ben az NDK volt televíziójának az egykori vételi helyén létrehozták a Mitteldeutscher Rundfunkot (Középnémet Rádió és Televízió, amely Szászország, Türingia és Szász-Anhalt tartományok közmédiuma mai napig) és az Ostdeutscher Rundfunk Brandenburgot (ORB, Keletnémet Rádió és Televízió Brandenburg). A RIAS-t pedig kivették az ARD-szövetségből és a Deutschlandradióhoz került, amit az ARD és ZDF közösen vezet.[3]
1998-ban a Süddeutscher Runfunk (SDR) és a Südwestfunk (SWF) fúziójával létrehozták a Südwestrundfunk (Délnyugat Rádió és Televízió) médiumot, 2003-ban az ORB és SFB fúziójával pedig a Rundfunk Berlin-Brandenburg (rbb, Berlin-Brandenburg Rádió és Televízió).
Az ARD 9 együttműködő regionális közszolgálati médium, napjainkban több közös televíziós országos csatornát üzemeltet mint a Das Erstet, KiKA (ami a ZDF-fel közös), Phoenix TV, tagesschau24, One TV. ezenkívül regionális televíziós és rádióscsatornákat. A társaság tizedik tagja a Deutsche Welle, amely az ARD külföldieknek szóló, angol nyelvű csatornája.
Az ARD társaság regionális közmédiumai és azok vételi körzetei
Az ARD-hoz a külföldieknek szóló Deutsche Welle közszolgálati médium mellett 9 regionális közszolgálati médium tartozik az ARD-szövetséghez:
Bevétel 2009 (EUR millió)
Vételi körzet lakosainak száma (millió fő)
Hamburg, Alsó-Szászország, Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Elő-Pomeránia (1992 óta)
A vételi körzet felosztása az NDR, WDR és SFB médiumok közt
Hamburg, Alsó-Szászország, Schleswig-Holstein, Észak-Rajna-Vesztfália, Nyugat-Berlin (1954-ig)
Egyesülés az SWF-fel, jogutód az SWR
Württemberg-Baden (A vételi körzet Baden-Württemberg megalakulása után is változatlan maradt).
Egyesülés az SDR-rel, jogutód az SWR
Baden, Württemberg-Hohenzollern és Rajna-vidék Pfalz (A vételi körzet Baden-Württemberg megalakulása után is változatlan maradt).
Egyesülés az ORB-vel, jogutód az RBB
Berlin (1990-ig csak Nyugat-Berlin)
Egyesülés az SFB-vel, jogutód az RBB
Országos közszolgálati televízió, a tartományi adók által gyártott műsorokat sugározza.
Kulturális adó az ZDF-fel, az ORF-fel és SRG SSR médiumokkal
Német-francia kulturális csatorna a ZDF és a France Télévisions együttműködésével
Az ZDF-fel közösen müködő gyermekcsatornája
ZDF-fel közösen működtetett csatorna politikai, elemző, háttér és közéleti műsorokkal
Online internetes szolgáltatás fiatalok számára az ZDF segítségével
Deutsche Welle nemzetközi csatornája
Szervezeti működés és vezetésSzerkesztés
Az ARD 10 regionális közszolgálati médium önkéntes alapú szövetsége. A munkaközösség 1950-ben egy alapszabály[4] alapján jött létre, amit a médiatörvény kiegészített. Az alapszabály kimondja, hogy a munkát és a szervezeti működést az ARD szabályozza. Ebből kiindulva az ARD főszerveként működik a taggyűlés (Mitgliederversammlung), amely a ZDF-fel ellentétben nem a televíziós tanács (Fernsehrat) szerepét látja el. A gyűlés az ARD regionális médiumainak intendánsainak a részvételével zajlik. Emellett főgyűlést is tartanak, amin a regionális médiumok műsorigazgatói és az ügyvezető elnökei is részt vesznek.
A Főtitkárság 2006-ban jött létre, aminek vezetője a főtitkár a két évre megválasztott ARD-elnöknek alárendelt és felelős az ARD stratégiai elhelyezkedéséért, az ARD házon kívüli érdekképviseletéért és a nyilvánossággal való kapcsolatért. A főtitkár székhelye Berlinben található, a Rundfunk Berlin-Brandenburg (RBB), akinek hivatali ideje 5 évig tart.[5]
Feladatát és jogkörét az ARD-Staatsvertrag (ARD-Államszerződés) tartalmazza. Legalább 2 évre szóló időtartamra a regionális közmédiumok képviselőinek kétharmados többségével lesz kinevezve. Feladata az intendánssal és a regionális közmédiumokat képviselőivel a műsorterv kidolgozása és a műsorok szállítását a regionális műsorszóróktól az országos televíziós csatornákra való koordinálásáért felel. Ugyanis a Das Erste, országos csatornán futnak a regionális közmédiumok által gyártott műsorok.[6]
Németországban az ARD, ZDF és a Deutschlandradio műsoraiért közszolgálati hozzájárulást (Rundfunkbeitrag) kell fizetni, havi 17,50 eurót. Az előfizetést kötelező minden lakástulajdonosnak és bérlőnek is fizetnie. A hozzájárulást az ARD ZDF Deutschlandradio Beitragsservice (ARD, ZDF, Deutschlandradio Járulékalapú Szolgáltató) intézménynek kell fizetni, amely nem minősül jogképes intézménynek. A hozzájárulást annak kell fizetni, aki bejelentkezik fizetőként és az adott háztartás összes lakója az ő nevében fizeti az előfizetést. Az előfizetés alól mentességet élveznek a szociális segélyből élők, nyugdíjasok illetve a háborús rokkantak.[7]
Az előfizetésből 2015-ben 8,1 milliárd eurós bevétel keletkezett, a díj beszedés miatt, emellett 15 millió fizetési felszólítást (Mahnbescheid) küldtek.[8]
1989-ben a Cordt Schnibben, a Der Spiegel újságíró élesen kritizálta az ARD-t a Die ARD ist wie die DDR ("ARD olyan mint az NDK") nevű cikkében. Ebben arról írt, hogy az ARD amellett, hogy nem volt képes felvenni a versenyt a kereskedelmi televíziókkal (RTL, Sat.1), nem működik hatékonyan a Tagesschau hírszerkesztése úgy kifejti, hogy az ARD döntéshozó testületében a grémiumban egyértelműen párt elkötelezett emberek vannak. Emellett kiemeli, hogy a CDU médiapolitikája szerint a kereskedelmi televíziókat támogatják, míg a közszolgálati médiumokat ellehetetlenítik. Henning Röhl, aki ekkor az ARD-aktuell főszereksztője volt, nyíltan támogatta a CDU-t és Helmut Kohl kancellárt, Ulrike Wolf a Norddeutscher Rundfunk főszerkesztője a közmédiában betöltött állása előtt kormányzati szerveknek dolgozott.[9]
A Norddeutscher Rundfunk Zapp című közéleti magazinban egy tanulmány a kijevi Euromajdan forradalomról szóló riportjait vizsgálta 2013. november és 2014. február között, ami megállapította, hogy a riportok 80%-ában kormányellenes beszélgető partnerek voltak. A riportok többségét emellett oroszellenesnek, elfogultnak találták.[10]
Műsortanács kritikája a kelet-ukrajnai tudósításokrólSzerkesztés
A Műsortanács az ARD kelet-ukrajnai háborúról 2013. december és 2014. június között készült tudósításait kritizálta 2014 júniusában. A tudósítást hiányosnak, elfogultnak találta. Emellett a tanács megállapította, hogy a tudósítások "tendenciájában Oroszország ellenesek". Sahra Wagenknecht a Baloldali Párt képviselője lesújtónak találta a kritikát. A politikus nő "kiegyensúlyozatlannak és egyoldalúan Oroszország ellenesnek" találta a tudósításokat.[11]
Európai migrációs válságról szóló tudósításokSzerkesztés
2015 októberében Kai Gniffke, az ARD-aktuell főszerkesztője - aki főszerkesztőként a Tagesschau, Tagesthemen, Nachtmagazin műsorokért és az ARD hírcsatornájáért a tagesschau24 csatornáért is felelős - elismerte, hogy a Németországba érkező menekültekről nem tájékoztattak objektívan, hiszen az operatőrnek a menekültekről szóló tudósításokban kisgyermekes családokat kellett filmeznie, holott a menekültek 80%-a fiatal, életerős, egyedülálló férfi volt. Ezzel teljesen torz képet mutattak be a menekültekről.[12]
Az ARD Magyarországon is ismert műsoraiSzerkesztés
Berlin, Berlin NDR, Radio Bremen, 2001-2004
Fixi, Foxi és barátaik. KiKA, 2000-2002
Kicsi a bors, de erős, NDR, KiKA, 1999
Őrjárat a kozmoszban – Az Orion űrhajó fantasztikus kalandjai, 1966
Pumukli kalandjai, BR, 1982
Simsala Grimm, KiKA, 1999-2010
Te szent ég! MDR, 2002 óta
Török kezdőknek, Das Erste, 2006-2009
Wunschpunsch, a varázskoktél, 2000-2001
↑ 09.06.1950 bis 05.08.1950 ARD gegründet. [2017. április 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 2.)
↑ Im Tal der Ahnungslosen - Wie ARD und ZDF die Nachrichten aus Ostdeutschland „abwickeln“ – ein Programmvergleich. (Hozzáférés: 2017. május 2.)
↑ 01.01.1992 MDR und ORB treten der ARD bei. (Hozzáférés: 2017. május 2.)
↑ ARD-Satzung. [2017. április 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 7.)
↑ ARD-Generalsekretariat. ard.de. [2016. december 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 31.)
↑ Die Abteilungen der Programmdirektion Erstes Deutsches Fernsehen. daserste.de. [2017. január 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 31.)
↑ Bezahlung. [2017. január 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 12.)
↑ ARD-ZDF Gebühren: neue Hoffnung für Vollstreckungsopfer. [2017. május 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 12.)
↑ „Die ARD ist wie die DDR“. spiegel.de, 1989. november 13. (Hozzáférés: 2017. május 10.)
↑ Unausgewogen? Wie deutsche Medien über den Ukraine-Konflikt berichten. (Hozzáférés: 2017. május 10.)
↑ Ukraine-Konflikt ARD kritisiert ARD. [2017. június 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 10.)
↑ „Tagesschau“ und „Tagesthemen“: ARD räumt falsches Flüchtlingsbild ein. (Hozzáférés: 2017. november 23.)
Ez a szócikk részben vagy egészben az ARD című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Németországportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=ARD&oldid=25147307”
Utoljára szerkesztve 2022. augusztus 2., 15:32-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 2., 15:32
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.