fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu la hu en hu hu war hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en en hu hu hu hu hu en en en hu hu hu hu hu en en en hu hu en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Metasequoia a tűlevelűek (Pinopsida) osztályában a fenyőalakúak (Pinales) rendjébe sorolt a ciprusfélék (Cupressaceae) családjának nemzetsége. Mára a nemzetségnek csak egyetlen recens faja maradt fenn; ezt az alábbiakban ismertetjük.
Evolúciós időszak: Késő kréta - jelen[1]
A Wikifajok tartalmaz Metasequoia témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Metasequoia témájú kategóriát.
Kövületeit már régóta ismerték és ezek alapján kihalt taxonnak tartották 1943-ig, amikor egy expedíció Kínában megtalálta egyetlen fennmaradt populációját. Ezzel az ismert mamutfenyő fajok száma háromra nőtt és Észak-Amerika mellett immár Ázsiából is ismertünk ilyen fákat (Józsa).
Egyetlen természetes élőhelye meglehetősen kicsi, ám dísznövénynek immár szerte a világon ültetik.
A nemzetségbe az alábbi 1 élő faj és 4 fosszilis faj tartozik:[2]
†Metasequoia disticha (Heer) Miki, 1941
†Metasequoia foxii Stockey, Rothwell, & Falder, 2001
kínai mamutfenyő (Metasequoia glyptostroboides) Hu & W.C. Cheng, 1948 - az egyetlen élő faj és egyben a típusfaj is
†Metasequoia occidentalis (J.S. Newberry) Chaney[3]
30–40 méter magasra növő fa; megjelenése a mocsárciprusokéra (Taxodium spp.) emlékeztet. Koronája karcsú kúp alakú. Szürkészöld tűlevelei kétoldalt nőnek a törpehajtásokon. Gömb alakú tobozának átmérője 2–3 centiméter (Józsa).
Az amerikai mamutfenyőktől eltérően lombhullató; ősszel a törpehajtások levelestől hullanak le. Télálló. Fényigényes, viszont csapadék- és szárazságtűrő, azaz a szélsőségesen nedves és szélsőségesen száraz termőhelyek kivételével jól fejlődik. Vegetatívan — nyáron zöld vagy félfás, télen fás dugványról — jól szaporítható (Józsa).
↑ Ben A. LePage, Hong Yang & Midori Matsumoto. The evolution and biogeographic history of Metasequoia, 3–115. o. (2005)  In LePage et al (2005).
↑ A. Farjon. Monograph of Cupressaceae and Sciadopitys. Royal Botanic Gardens, Kew (2005). ISBN 1-84246-068-4
↑ Chaney, R.W., 1951. A revision of fossil Sequoia and Taxodium in western North America based on the recent discovery of Metasequoia. Transactions of the American Philosophical Society, v. 40, pt. 3 (1950), p. 171-263.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Metasequoia című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Józsa: Józsa Miklós: Fenyők és örökzöldek a kertben. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest, 1980. ISBN 963 231 034 9, 128. old.
(2004) „Cytogenetic studies on Metasequoia glyptostroboides, a living fossil species”. Genetica 122 (3), 269–276. o. DOI:10.1007/s10709-004-0926-x. PMID 15609550.
Proceedings of the Second International Symposium on Metasequoia and Associated Plants, August 6–10, 2006, Metasequoia: Back from the Brink? An Update. Edited by Hong Yang and Leo J. Hickey. Bulletin of the Peabody Museum of Natural History, Volume 48, Issue 2 31 October 2007, pp. 179–426. [1]
The Reports of the Third International Metasequoia Symposium, August 3 to 8, 2010, Osaka, Japan [2]
A. Hope Jahren & Leonel Silveira Lobo Sternberg (2003). „Humidity estimate for the middle Eocene Arctic rain forest” (Portable Document Format). Geology (journal) 31 (5), 463–466. o. [2007. szeptember 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. DOI: 2.0.CO;2 10.1130/0091-7613(2003)031 2.0.CO;2. (Hozzáférés ideje: 2019. június 27.)
(2003) „Structure, allometry, and biomass of plantation Metasequoia glyptostroboides in Japan” (Portable Document Format). Forest Ecology and Management 180 (1–3), 287–301. o. [2008. április 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. DOI:10.1016/S0378-1127(02)00567-4. (Hozzáférés ideje: 2019. június 19.)
The Geobiology and Ecology of Metasequoia, Topics in geobiology. Dordrecht, the Netherlands: Springer Science+Business Media (2005). ISBN 1-4020-2631-5
szerk.: B.G. Hibberd: Urban Forestry Practice, Forestry Commission Handbook 5 (PDF), London: Her Majesty's Stationery Office (1989). ISBN 0-11-710273-3
Giant redwoods in the U.K.
Metasequoia Hu & W.C.Cheng Plants of the World Online
Accepted species Plants of the World Online
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Metasequoia&oldid=24318626”
Utoljára szerkesztve 2021. október 22., 03:22-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. október 22., 03:22
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.