hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl en hu en en hu hu es hu az hu lv nl hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu jv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
A régészet vagy archeológia tudománya a régi korok kultúráit tanulmányozza különböző tárgyi leletek alapján.
Mexikóban talált indián (zapoték) romváros régészeti feltárása, (Monte Albán, Oaxaca)
2 A régészet módszerei és fő területei
3 Emlékek a föld alatt
4 Régészet válfajai és társtudományai
7 Régészettel foglalkozó intézmények Magyarországon
A régészet legfontosabb társtudománya a történettudomány, amely a régészek kutatási eredményeit is felhasználja a történelem feltárásához. További társtudományai az antropológia, (fizikai és kulturális antropológia), paleontológia, (paleozoológia és paleobotanika: őslény- és ősnövénytan), földtudomány, nyelvészet és művészettörténet. A régészetet a történettudomány, nyelvészet és művészettörténet eszközeivel ötvözi például az egyiptológia és az asszíriológia.
Magyarországon régészetet az Eötvös Loránd Tudományegyetemen, a Szegedi Tudományegyetemen és a Pécsi Tudományegyetemen, valamint a Pázmány Péter Katolikus Egyetemen tanítanak.[1]
A régészet módszerei és fő területeiSzerkesztés
A régészek leggyakoribb módszere az ásatás, amikor a föld alól tárják fel pontos tervek és rendszerezés alapján a múltbeli épületek vagy sírok maradványait. Ezenkívül víz alatti és barlangi régészeti kutatások is előfordulnak.
A régészet hazánkban is gyakorolt fontos ágai:
Ősrégészet (őskőkorszak, neolitikum, rézkor), a bronzkor és a vaskor régészete.
Klasszikus régészet /"classica archaeologia"/ (Görögország és Róma).
Középkori régészet (ezen belül például a népvándorláskor, a honfoglalás-kor, az Árpád-kor és a késő középkor régészete)
Emlékek a föld alattSzerkesztés
Sok olyan régi város vagy városrész van, ahol a legöregebb házak bejárata az utca szintje alatt található. Ennek nem az az oka, hogy mint a mesékben, a városok elsüllyednek, hanem az, hogy a földfelszín szintje sokféle lassan és észrevétlenül, de emelkedik. De hogyan? A levegőben milliónyi porszemcse lebeg, és ez a por leülepedik a földre, és egyre emeli a felszínt. Sok házat és várat így temetett be a szél.
Régészet válfajai és társtudományaiSzerkesztés
Posztmedievális régészet (középkor utáni)
Törvényszéki (igazságügyi) régészet (forensic archeology) - tömegsírok exhumálása
Városi régészet (urban archeology)
Az elméleti régészet válfajai:
Szimbolista és strukturális régészet
Paleolitikum (őskőkor vagy pattintott kőkorszak) – Európában kb. az i. e. 10. évezredig
Mezolitikum (Átmeneti kőkor) – Európában kb. az i. e. 10. évezred és i. e. 8. évezred között
Neolitikum (újkőkor vagy csiszoltkő-korszak) – Európában kb. i. e. 8. évezred – i. e. 5. évezred
Kőrézkor – Európában kb. i. e. 5. évezred – i. e. 3. évezred
Bronzkor – Európában kb. i. e. 3. évezred – i. e. 1. évezred
Vaskor – Európában az i. e. 1 évezred folyamán
Római kor – a Kárpát-medencében 1. század – 5. század
Népvándorláskor – 5. század – 9. század
A régészek a jellegzetes azonosságokat mutató leletegyütteseket földrajzi terület, illetve korszak szerint összekapcsolják, mint a feltételezhetően összetartozó emberi közösségek, törzsek vagy népek hagyatékát. Ezeket az összetartozó leletegyütteseket, illetve a mögöttük álló hajdani kultúrákat nevezik régészeti kultúráknak.
Régészettel foglalkozó intézmények MagyarországonSzerkesztés
Régészettudományi Intézet, Eötvös Loránd Tudományegyetem BTK, Budapest
Régészeti Tanszék, Szegedi Tudományegyetem BTK, Szeged
Régészeti Tanszék, Pécsi Tudományegyetem BTK, Pécs
Régészeti Tanszék, Pázmány Péter Katolikus Egyetem BTK, Piliscsaba
Őstörténeti és Régészeti Tanszék, Miskolci Egyetem BTK, Miskolc
Múltra nyíló ablakok (Régészetről mindenkinek)
Dr. Gábli Cecília: Az őstörténet kutatásának irányai és eredményei
Magyar régészet az ezredfordulón
Magyar régészet - főleg magyarhoni régészeti aktualitások és hírek gyűjteménye Archiválva 2013. július 2-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ PPKE BTK Történelem Szak – Keresztény Régészet Szakirány. Pázmány Péter Katolikus Egyetem honlapja. [2016. január 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. március 25.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Régészet&oldid=25300101”
Utoljára szerkesztve 2022. szeptember 22., 14:59-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 22., 14:59
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.