hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu de hu hu en hu cs hu da hu it hu zh hu hu en es en hu hu hu hu hu hu hu hu oc hu en hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu ko hu hu zh hu zh ms el en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu fa en en hu hu id hu hu hu en hu zh bcl en fr en sv hu zh pam ar fr zh fr hu zh ja en oc eu de hu zh pa en fr en de hu zh en en de zh fr hu zh el en ca oc fr hu zh ru en de de fr hu zh en en en ca sv hu zh als en de fr en hu zh ru en en fr fr hu zh vi en pt fr en hu zh ru en en fr ja hu zh vi en en zh fr is zh ru en fr en hu en ceb hu hu hu hu hu hu en ru ru hu ru sv sv hu hu hu hu hu hu hu id hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A szócikk keleti írásjegyeket tartalmaz. Többnyelvű támogatás nélkül a kelet-ázsiai írásjegyek helyén négyszög, kérdőjel vagy más értelmetlen jel áll.
Ebben a szócikkben a mandarin nyelvű szavak pinjin és magyaros átírása között ide kattintva szabadon lehet választani.
Hszienjang (Xianyang) megyei jogú város (ti-csi-si (dijishi) 地级市) Senhszi (Shaanxi) tartományban. A Vej (Wei)-folyó északi partján fekvő város, Hszi'an (Xi'an) után a tartomány második legjelentősebb agglomerációja. A teljes közigazgatási terület (10 213 km2) 3 városi kerületre és 11 járásra osztott, ahol összesen több mint 5 millió ember él.[2]
Vej Hua (Wei Hua) 卫华
A Wikimédia Commons tartalmaz Hszienjang
Hszienjang (Xianyang) írott forrásokból nyomon követhető története a Hadakozó fejedelemségek idején kezdődött, amikor az itt elhelyezkedő Csin (Qin) állam uralkodója, Hsziao (Xiao) 孝 herceg (i. e. 361 - i. e. 338), a híres legista reformer, Sang Jang (Shang Yang) kezdeményezésére i. e. 350 körül ide telepítette Csin (Qin) fővárosát.
Miután i. e. 221-ben a Csin (Qin) állam akkori királya, Jin Cseng (Yin Zheng) első ízben a történelem során egyesítette a kínai birodalmat, melynek Csin Si Huang-ti (Qin Shi Huangdi) néven első császára lett, továbbra is Hszienjang (Xianyang) maradt a főváros. Az első császár uralkodása idején, az ide telepített több tízezer arisztokrata család számára állítólag mintegy 270 palotát építtetett a fővárosba és annak környékére. A központi, császári palota, O-pang (Epang), amely a leírások szerint addig soha nem látott méretű és pompájú volt, valójában sohasem készült el. A palota és az első császár Li-hegyi sírkomplexumán összesen több mint 700 000 köz- és kényszermunkás dolgozott.
Csin Si Huang-ti (Qin Shi Huangdi) i. e. 210-ben bekövetkezett halála után, még zsarnokibb természetű fia, Csin Er Si Huang-ti (Qin Er Shi Huangdi) is innen irányította a birodalmat, és folytatta a fővárosban megkezdett építkezéseket. A császári palota azonban soha nem készült el. A második császár halálát követően, a felkelő seregek, i. e. 207 végén elfoglalták a fővárost, majd a történeti feljegyzések szerint i. e. 206 januárjában Hsziang Jü (Xiang Jü) porig égette a várost, amely három hónapon át lángolt. A négy évvel később megalakuló Han-dinasztia fővárosának alapjait innen nem messze, a mai Hszi'an (Xi'an) város területén fektették le.
A régészek az 1950-es évektől a 2000-es évek elejéig több nagyszabású régészeti feltárást végeztek a közigazgatási területen, amely során számos Csin (Qin)-kori palota maradványt, műhelyt és sírt tártak fel.
A nagy történelmi jelentőségű Hszienjang (Xianyang)ot 1983. október 5-én emelték megyei szintű városi rangra.
A Hszienjang (Xianyang) Városi Múzeum, az egykori Konfuciusz-templom főbejárata.
A Hszienjang (Xianyang) Városi Múzeum 1962-ben alapították az eredetileg 1371-ben épített Konfuciusz-templomban. Az épület maga is műemlék. A múzeumban látható az a mintegy 3000 darabból álló cserépfigura-gyűjtemény, amely 1965-ben, a környéken feltárt Han-kori sírból került elő.[3]
O-pang-kung (Epanggong) romjai. Mivel Csin Si Huang-ti (Qin Shi Huangdi) egykori palotája a Vej (Wei)-folyó déli partjánál épült, ezért a romok Hszi'an (Xi'an)ból jobban megközelíthetők. Ez ma a palota két csarnokának alapjait jelenti. A régészek azonban elkészítették a palota látványtervét, amely a témapark központi látványossága.[4]
Huo Csü-ping (Huo Qubing) tábornok sírja. A Han-dinasztia uralkodójának, Vu-ti (Wudi) császár a fiatalon elhunyt, kedvenc tábornokának sírja, aki a hunok elleni harcban tüntette ki magát.[5]
A Mao-ling (Maoling). A Han-házbeli Vu-ti (Wudi) császár (i. e. 157-87) 46 méter magas sírhantja.[6]
Jang Kuj-fej (Yang Guifej) sírja. A Tang-házbeli Hszüan-cung (Xuanzong) császár tragikus sorsú ágyasának sírja.[7]
↑ Seventh National Population Census of the People's Republic of China
↑ Polonyi 2002 396. o.
↑ Polonyi 2002 396. o.
↑ Polonyi 2002 396., 397. o.
↑ Polonyi 2002 397. o.
↑ Polonyi 2002 398. o.
↑ Polonyi 2002 398. o.
↑ Polonyi 2002: Polonyi Péter: Kína. Panoráma Országkalauzok. Panoráma, Budapest 2002. ISBN 963 243 799 3
Ez a szócikk részben vagy egészben a(z) 咸阳市 című kínai Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A Wikimédia Commons tartalmaz Hszienjang témájú kategóriát.
Official website of Xianyang Government
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hszienjang&oldid=24141579”
Utoljára szerkesztve 2021. augusztus 19., 18:56-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. augusztus 19., 18:56
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.