hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Bevezetés a megismeréstudományba – Wikipédia
A Bevezetés a megismeréstudományba című kötet Pléh Csaba 1994 tavaszán a Miskolci Egyetemen tartott előadásait, valamint az ELTE-n 1995 őszén tartott előadásait foglalja össze.
"A megismeréstudomány nem valamiféle külön területet fed le a világ kertjéből, inkább egyfajta hozzáállás, mely mindenütt az ismeret rendezésére és szerveződésére kérdez rá. A könyv alapkérdése, hogy vajon kezelhető-e az emberi gondolkodás úgy, mint állandó források sorozata, vagy éppen az evolúciós történetből, az agy felépítéséből és a kultúrából kell kiindulnunk a megismerő ember megértéséhez.
A kognitív tudomány emberi és tudományos üzenete: egy másik fordítás igénye. A könyv célja a széttöredezett tudás mesterséges határainak átlépése, a tudományos racionalizmus megtartásával."[1]
recenzió (ÉS, 1998. június 19.)
"Pléh Csaba, a megismeréstudomány (kognitív tudomány) magyarországi apostola tankönyvében bemutatja az új tudomány fogalmi keretét, alternatív módszertani apparátusait, irányzatait. A megismeréstudomány bizonyos értelemben emlékeztet a fél évszázaddal ezelőtti kibernetikára. Akkor úgy tűnt, a számítógépek mágneses alapelemei, a ferritgyűrűk viselkedése bizonyos szempontból emlékeztetek az idegsejtekre, másrészt durván szólva az idegrendszer és a számítógépek akkori matematikai elméletei lényegében egymással ekvivalensek voltak.
A kognitív szemlélet születését és önállósodását két irányzat is elősegítette, a kognitív pszichológia és a mesterséges intelligencia kutatások. Az előző a pszichológia megismeréssel, tanulással, a külvilág ingereinek feldolgozásával foglalkozó ága. Egzakt módszerekkel (például reakcióidő mérésével, memóriatesztek statisztikai kiértékelésével) próbálja mérni az információfeldolgozás egyes paramétereit, és a kísérleti eredményeket integráló modelleket állít fel. Utóbbi a számítástudomány és a logika egyik ágaként létrejött tudományág, amely általában emberi intelligenciát igénylőnek tekintett feladatok megoldására próbál algoritmusokat készíteni. A mesterséges intelligencia kutatás kezdeti sikerei, mint Russel és Whitehad híres Principia Mathematicájának egy tételének bizonyítása, vagy egy pszichiátert utánzó "beszélgető algoritmus" szerkesztése azt a (tév)képzetet sugallták, hogy a gépek ugyanúgy (vagy pontosabban ugyanazt) képesek csinálni, mint az ember.
A megismeréstudomány nagy paradigmái egyrészt a megismerő rendszerek felépítésére, illetve az információ feldolgozásának mechanizmusára vonatkoznak. Az első nagy paradigma, amely gépekre és élőlényekre is jól működőnek látszott lenni, a megismerő rendszereket soros felépítésűnek és soros működésűnek tekintette, vezérfonala pedig a szimbólumfeldolgozás volt. Ezen paradigma felfogása szerint a gondolkodás szimbólumból szimbólumot csinál. A kognitivisták fontos fogalma a reprezentáció, amely részben a külvilág belső ábrázolását jelenti. Ha sikerül valamit megfelelő módon szimbólumokkal reprezentálni, ezzel megtettük az első nagy lépést az információ feldolgozásához. A kognitív tudományoknak az újabb, a hálózatokba szerveződő struktúrákon alapuló, és a párhuzamos feldolgozást hangsúlyozó konnekcionista paradigmáa új megvilágításba helyezte természetes és mesterséges értelem kérdéskörét.
Pléh Csaba világos szerkezetű, olvasmányos könyvében történetileg is kijelöli a helyét a szimbólumfeldolgozó és a konnekcionista paradigmáknak, ráadásul azokat filozófiai és biológiai perspektívából is elemzi. A könyv kikerülhetetlen a témakör iránt valamennyire is érdeklődők számára."
Bevezetés a megismeréstudományba; Typotex, Bp., 1998 (Test és lélek) ISBN 9637546960
Bevezetés a megismeréstudományba; Typotex, Bp., 2003 (Test és lélek)
A megismeréstudomány (kognitív tudomány) helye. Fogalmi kérdések
A kognitív kutatás klasszikus szemlélete
A szimbólumfeldolgozó gondolkodás néhány részlete
A szimbólumfeldolgozó felfogás inherens bírálata
A reprezentáció fogalma a kognitív tudományban
A reprezentáció "szigorúbb" fogalma
A tudat kérdése a kognitív tudományban
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bevezetés_a_megismeréstudományba&oldid=21894390”
Utoljára szerkesztve 2019. november 2., 21:59-kor
A lap utolsó módosítása: 2019. november 2., 21:59
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.