hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu hu hu fr hu oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hy en hu az ka tr ru de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu ms hu et en hu hu hu hu hu hu en it hu en it hu hu hu hu hu hu en hu az en hu en en hu eo en hu hu de hu hu en hu en en hu hu en hu eu en hu de en hu nl en hu ceb en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en ru en pt en hu hu en en en en en en hu hu hu en cs de hu hu hu pl hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az ku ru sv bg br ca mhr mzn hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr lt he hbs_lat hy id it ja ka kk ko ku cs it lt lv ms nl nb pl pnb pt ro ru ru hbs_lat en sk hbs_lat en sv en th ceb tr fy ur uz fr vi zh xmf zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Kaukázusontúli Szovjet Szövetségi Szocialista Köztársaság – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Kaukázusontúli Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság
oroszul:ЗakaBkaзckaя CoциaлиcTичeckaя ФeдepaTиBHaя CoBeTckaя Pecпyблиka
1922. március 12. – 1936. december 5.
A Kaukázusontúli SZSZSZK elhelyezkedése a Szovjetunión belül
A Kaukázusontúli Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság (Kaukázusontúli SZSZSZK) a Szovjetunió egyik alapító tagállama volt, 1922 és 1936 között állt fenn. Területileg teljesen megegyezik a mai örmény, azeri és grúz államokkal. Elhelyezkedésük és kultúrájuk miatt gyakran nevezték őket a kaukázusi államoknak. Létrehozását főként a bolsevikok hatalmának megszilárdítása és a gazdaság helyreállítása indokolta, ezeknek a feltételeknek a teljesülésekor a szövetségi köztársaság felbomlott. 1922. december 30-án az Orosz SZSZSZK-val, az Ukrán SZSZK-val és a Belorusz SZSZK-val együtt megalapították a Szovjetuniót.
3 A köztársaság autonóm államai
4 Az állam vezetői
örmény nyelven: Անդրկովկասի Խորհրդային Սոցիալիստական Դաշնային (Ֆեդերատիվ) Հանրապետություն
Andrkovkasi Khorhrdayin Soc‘ialistakan Dashnayin (Federativ) Hanrapetut‘yun
azeri nyelven: Зaraфraзиja CocиaлиcT ФeдepaTиB CoBeT Pecпyблиkacы
Zaqafqaziya Sosialist Federativ Sovet Respublikası
grúz nyelven: ამიერკავკასიის საბჭოთა ფედერაციული სოციალისტური რესპუბლიკა
Amierk'avk'asiis Sabch'ota Pederatsiuli Sotsialist'uri Resp'ublik'a
orosz nyelven: ЗakaBkaзckaя CoциaлиcTичeckaя ФeдepaTиBHaя CoBeTckaя Pecпyблиka (ЗCФCP)
Zakavkazskaya Sotsalisticheskaya Federativnaya Sovetskaya Respublika (ZSFSR)
A kaukázusi egyesült államok létrejötte az Orosz Birodalom felbomlása és az októberi forradalom eseményeire vezethető vissza, amikor a kaukázusi államok függetlenedtek, majd létrehozták a Transzkaukázusi Demokratikus Szövetségi Köztársaságot. Az eltérő nemzetiségi érdekek és az Oszmán Birodalom támadása után 1918 tavaszán felbomlott.[1]
A három utódállam, az Első Örmény Köztársaság, az Azerbajdzsáni Demokratikus Köztársaság és a Grúz Demokratikus Köztársaság alig három évig tudtak ellenállni a Vörös Hadsereg támadásának, 1921 januárjára a teljes terület szovjet uralom alá került. Vlagyimir Iljics Lenin javaslatára a három szovjet köztársaság 1922.március 12-én egyesült, ezzel létrehozva a Kaukázusi Szovjet Szocialista Államok Föderatív Unióját. Ugyanebben az évben, december 13-án a kaukázusi kongresszus hivatalosan is megváltoztatta a nevét Kaukázusontúli Szovjet Szocialista Szövetségi köztársaságra. Emellett kiadták a kommunista alkotmányt, létrehozták a Népbiztosi Tanácsot, amelynek első elnöke a grúz származású Mamia Orakhelashvili lett.[2] Az ország fővárosának Tbiliszit jelölték ki.
A köztársaság egyike volt a Szovjetuniót alapító négy tagállamnak 1922-ben. 1936-ban az állam felbomlott alapköveire. Helyén az Örmény, Grúz és Azerbajdzsáni Szovjet Szocialista Köztársaság jött létre.[3]
A köztársaság autonóm államai[szerkesztés]
A kaukázusi régió a szovjet időkben (1936–1991)
1921. márciusában Grúzia szovjet megszállásakor az autonóm Abházia szovjet szocialista köztársaságként függetlenedett. A szovjetekkel való együttműködés ellenére a köztársaság és Grúzia között feszült volt a viszony, Oroszország pedig csak autonóm államként ismerte el.[4] 1921. december 16-án Abházia és Grúzia szövetséget kötött, amivel Abházia szerződéses köztársasággá vált (oroszul: дoroBopHaя pecпyблиka) és politikai, katonai és gazdasági uniót kötöttek. Ugyanekkor Abházia Grúzia révén csatlakozott a Kaukázusontúli SZSZSZK-hoz és a többi tagállammal egyenlő szintre emelték.[5]1931. február 19-én Abházia köztársasági státuszát autonóm államra fokozták a Grúz SZSZK-n belül.[6]
Az Adzsar Autonóm Szovjet Szocialista Köztársaság 1921. július 26-án jött létre Grúzián belül, a karsi béke következtében. A szerződés véget vetett az első világháború utáni kaukázusi háborúknak és felosztották a batumi és kutaiszi régiókat Törökország és a szovjet országok között. A Fekete-tenger délkeleti partvidékén nagyszámú muszlim kisebbség élt, akik a szerződés következtében Grúzia fennhatósága alá kerültek, de egy bizonyos fokú autonómiát is nyertek.
1920 júliusában alakult meg a Nahicseváni Autonóm Szovjet Szocialista Köztársaság, az örmény-perzsa-török hármas határ mellett egy olyan területen, amit Azerbajdzsán és Örményország is magának követelt. Miután a Vörös Hadsereg megszállta a területet, az autonóm államot az azeri kormány alá rendelték, amit Örményország hevesen ellenzett. A karsi és moszkvai béke véglegesen kimondta az azeri fennhatóságot.[7]
Az Unió Tanácsának elnökei
A Szovjetunió Központi Végrehajtó Bizottság elnökségének kaukázusontúli elnökei
A Központi Végrehajtó Bizottság elnökei
2 kopejkás bélyeg 1923-ból
1923 előtt Grúzia, Örményország és Azerbajdzsán saját bélyegeket hoztak forgalomba. A föderáció 1923. szeptember 15-én kezdte kiadni saját bélyegeit, és október 1-én bevonták az elődállamok valutáit is. Az első kiadások többsége örmény és orosz eredetű volt, vörös csillaggal és az állam nevének kezdőbetűivel felülbélyegezve. Az infláció elszabadulása és megállítása magával vonta az önálló bélyegek kiadását. Először két képpel (olajmezők, és hegyvidék szovjet szimbólumokkal), a címletek 40 000 és 500 000 rubel között változtak. Később kiadtak egy 700 000 rubeles címletet, ami csak rövid ideig volt forgalomban. Október 24-én a bélyegeket újra kiadták, de most 1 és 18 arany kopejkás címlet között. 1924-től a föderáció a Szovjetunió bélyegeit fogadta el hivatalosnak.
A föderáció bélyegei manapság nem számítanak különösebb ritkaságnak, áruk egy-két dollár között mozog, a felülbélyegzett örmény bélyegek ára viszont elérheti a 200 dollárt is. A használt bélyegek ritkábbak, de a papír rossz minősége miatt a bélyegzések gyakran felismerhetetlenek.
Litván-belorusz Szovjet Szocialista Köztársaság
↑ Suny 1994, pp. 191–192
↑ Suny 1994, p. 245
↑ ЗakaBkaзckaя фeдepaция Archiválva 2015. szeptember 25-i dátummal a Wayback Machine-ben.. Бoлbшaя coBeTckaя эHциkлoпeдия, 3-e изд., rл. peд. A. M. ПpoxopoB. MockBa: CoBeTckaя эHциkлoпeдия, 1972. T. 9 (szerk.: A. M. Prokhorov: Great Soviet Encyclopedia (Russian nyelven). Soviet Encyclopedia (1972) )
↑ Saparov 2015, pp. 50–57
↑ Hewitt 1993, p. 271
↑ Blauvelt 2007, p. 212
↑ Text of the Treaty of Kars. [2017. október 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. június 27.)
Blauvelt, Timothy (May 2007), "Abkhazia: Patronage and Power in the Stalin Era", Nationalities Papers 35 (2): 203–232, DOI 10.1080/00905990701254318
Forestier-Peyrat, Etienne (January 2018), "Soviet Federalism at Work: Lessons from the History of the Transcaucasian Federation, 1922-1936", Jahrbücher für Geschichte Osteuropas 65 (4): 529-559
Hewitt, B.G. (1993), "Abkhazia: a problem of identity and ownership", Central Asian Survey 12 (3): 267–323, DOI 10.1080/02634939308400819
Lang, David Marshall (1962), A History of Modern Georgia, London: Weidenfeld and Nicolson
Saparov, Arsène (2015), From Conflict to Autonomy in the Caucasus: The Soviet Union and the making of Abkhazia, South Ossetia and Nagorno Karabakh, New York City: Routledge, ISBN 978-0-41-565802-7
Suny, Ronald Grigor (1994), The Making of the Georgian Nation (Second ed.), Bloomington, Indiana: Indiana University Press
Ez a szócikk részben vagy egészben a Transcaucasian Socialist Federative Soviet Republic című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kaukázusontúli SZSZTK (az Azerbajdzsáni, a Grúz és az Örmény SZTK-ból állt 1936-ig)
Azerbajdzsáni SZSZK (1936-ig a Kaukázusontúli SZSZTK része)
Grúz SZSZK (1936-ig a Kaukázusontúli SZSZTK része)
Örmény SZSZK (1936-ig a Kaukázusontúli SZSZTK része)
Karél-Finn SZSZK (1940-től 1956-ig)
Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kaukázusontúli_Szovjet_Szövetségi_Szocialista_Köztársaság&oldid=24586381”
Webarchive sablon Wayback Machine linkkel
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 15., 19:51
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.