hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu ca hu hu sv hu bg sv sv hu sv hu bg hu hbs_lat hu ca sk sv hu hbs_lat hu ro hu sv hu sv hu ru hu sv hbs_lat fr hu ca en ceb cs en es ca hu de es en hu en sl nb hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu pt hu hu en en hbs_lat it en en fr fr en fr en fr en hbs_lat fr fr en en fr fr en en en fr en hu fr fr en hu hu fr fr en hu fr fr en hu tr fr en hu en fr en hu pl fr it hu de fr en hu de fr fr fr nl fr en fr de fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en cs en hu en sk en es en cs en sl en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en sk hu hu cs hu hu hu hu hu cs hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A szlovákok (régiesen: tótok) szlovák nyelvet beszélő nyugati szláv népcsoport.
Anton Bernolák • Ľudovít Štúr • Andrej Hlinka • Štefan Banič • Jozef Miloslav Hurban • Stodola Aurél • Kollár Ádám Ferenc • Milan Hodža • Hviezdoslav • Milan Rastislav Štefánik • Gustáv Husák • Alexander Dubček
A Wikimédia Commons tartalmaz Szlovákok témájú médiaállományokat.
A magyar és szlovák történészek között komoly viták vannak arról, hogy a történelmi Magyarországon belül mikortól és milyen értelemben beszélhetünk szlovákokról.
Bizonyosnak tűnik, hogy a honfoglaló magyar törzsek a Nagymorva Birodalom összeomlását átvészelő szláv népcsoportokat találtak a Kárpát-medence északi részén, mely térség egyébként nem alkotta a magyarok szállásterületének szerves részét, inkább védelmi célból (gyepű) használták. A Vág és Nyitra folyók medencéjében élő szlávok a mai szlovákok egy részének ősei, de sem egységes nyelvvel, sem közös identitással még nem rendelkező, nemzetségi viszonyok között élő földműves lakosságnak tekinthetők történetileg.
A középkorban jelentős csehországi, morvaországi és részben lengyelországi bevándorlás növelte a nyugati szláv nyelvű népesség súlyát a történelmi Felső-Magyarországon. Azt lehet mondani, hogy a szlovákság etnikai integrációja a 16. század végére ment végbe, de a mai szlovák identitástól jelentősen eltért abban, hogy premodern jellegű volt, azaz a magyar állam iránti lojalitás jellemezte. A nyelvi integráció gyakorlatilag csak a 19. századra valósult meg, mert divergens nyelvi folyamatok is jellemezték a nyugati és keleti szlovák nyelvjárást: területi-földrajzi okokból is más szláv népekkel kerültek elsődlegesen nyelvi viszonylatba a Felvidék nyugati és keleti felén élő szlovákok.
Az osztrák-magyar kiegyezést követően a magyar politikai elit, de főként a kormány magatartása a nemzetiségek kérdésében azt eredményezte, hogy a monarchia végnapjaira nem maradt egyetlen szlovák politikus, illetve gondolkodó sem, aki kiállt volna a Magyar Királyság mellett. A szlovák anyanyelvű nemesség nagyrészt elmagyarosodott, kisebb részt szlovák érzelmű maradt a monarchia szétesése után is.[6]
1 729 ezer[8] (18)
13 749 603 (Mk)
1 864 529 (11,9)[9]
15 261,8 ezer[10] (Mk)
16 838 255 (Mk)[11]
2 002 165 (11,9)[12]
18 264 533 (Mk)[13]
1 946 357 (10,7)[14]
2 940 ezer (Szk)
1 940 980 ()
13 607 385 (Csszk)[15]
2 993 859 (Szk)
3 324 111 (Szk)
3 442 317 (Szk)
4 174 046 (Szk)
4 537 290 (Szk)
4 991 168 (Szk)
4 317 008 (86,5)
5 274 335 (Szk)
4 519 328 (85,7)
4 614 854 (85,8)
4 352 775 (80,7)
Lásd még: A népesség etnikai összetételének változása Felső-Magyarországon (1495-1910) és Szlovákia mai területén (1880-1991)
2002-ben a szerbiai Vajdaságban 56 000 fő vallotta magát szlováknak. A vajdasági szlovákok központja Petrőc (szlovákul: Báčsky Petrovec, szerbül: Bački Petrovac), a további települések: Dunagálos, Kölpény, Pincéd, Liliomos, Bácsújfalu, Kiszács, Antalfalva, Nagylajosfalva, Újsándorfalva, Istvánvölgy, Aradi, Nagyerzsébetlak, Ópazova, Lúg, Ljuba, Szalánkeménszőlős stb.
Magyarországon a 2001-es népszámláláshoz kapcsolódó kérdőív szerint közel 18 000 szlovák él. Nagy részük a Pilis térségében és Békésben. A magyarországi szlovákok kulturális központja Békéscsaba, ahol szlovák konzulátus is található.
Horvátországba a 19. század végén és a 20. század elején költöztek, főleg Szlavóniába és Baranyába. A legnagyobb szlovák települések Szlavóniában: Josipovac és Jurjevac; Jelisavac, Markovac és Ledenik; Miljevci; Pakrac és Lipovljani. Ezen kívül még vannak kisebb szlovák települések: Zokov Gaj és Kneževac. Több város környékén is élnek szlovákok: Zágráb, Újlak, Eszék, Fiume, Soljani, Radoš. 2001-ben 4712 fő vallotta magát szlováknak Horvátországban.[16]
Élnek szlovákok Románia partiumi részén is, itteni központjuk Nagylak.
A szlovákok többsége katolikus, kisebbrészt evangélikus.
A sok évszázados együttélésnek köszönhetően a tudomány és a kultúra számos kiemelkedő alakját egyaránt magáénak vallja a szlovák és a magyar nemzet.
A Terra Recognita Alapítvány szemlecikkei Szlovákiáról
↑ Archivált másolat. [2014. július 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. június 8.)
↑ Archivált másolat. (Hozzáférés: 2014. június 8.)
↑ Archivált másolat. (Hozzáférés: 2014. június 8.)
↑ Archivált másolat. [2013. november 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. június 8.)
↑ Demmel József: Stav zemiansky národa slovenského - Uhorská šľachta slovenského pôvodu. In: Forum Historiae, 2012, roč. 6/2. ISSN 1337-6861. [1] Archiválva 2014. január 4-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ Magyarország népei az 1850. évi népszámláláskor
↑ +9 ezer Horvátországban és a Határőrvidéken.
↑ Demografická štatistika na Slovensku
↑ Horvát–Szlavónország nélkül, egyben lásd: Az ezeréves Magyarország
↑ Számadatokat lásd: Magyar Katolikus Lexikon - Lex Apponyi; Ugyanaz: [2]
↑ Horvát–Szlavónország nélkül, egyben lásd: Az ezeréves Magyarország
↑ Számadatokat lásd: Magyar Katolikus Lexikon - Lex Apponyi; Ugyanaz: [3]
↑ Škorpila F. B.; Zeměpisný atlas pro měšt'anské školy; Státní Nakladatelství; second edition; 1930; Czechoslovakia
↑ Archivált másolat. [2009. március 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. január 3.)
Ez a földrajztudományi tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szlovákok&oldid=25164359”
Utoljára szerkesztve 2022. augusztus 9., 00:38-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 9., 00:38
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.