hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en et en en hu hu hu hu en arz mwl fr et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en en en en en en fr hu en hu en hu de hu hu en en en hu hu hu pl hu en hu hu hu en en en en en hu hu en hu hu en en hu hu hu fr hu en hu sv fr ca hu en hu pt zh pl ro pt az en es en es en ja es it ja en hu id hu en ru es en jbo ca ps ca lo hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar bg ca hbs_lat de es et eu fa fi he hbs_lat it ja ko lt be ms nl nb pl pt ru sk sl hbs_lat sv tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk szaklektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja (extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek) részletezi. Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont!
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
Az operációs rendszerek témakörében a lapozás (paging) egy virtuális memóriát használó memóriakezelő módszer, melyet használva a számítógép az elsődleges memória adatait tárolja el a másodlagos memóriában (többnyire merevlemez), majd szükség esetén ezt visszaolvassa.
A logikai címtartományt azonos méretű egységekre bontjuk, ezeket hívjuk lapnak. Az ennek megfelelő egység a fizikai memóriában a lapkeret. A lapok és a lapkeret mérete mindig megegyező.
A lapozás fogalma a virtuális memória fogalmával szorosan összefügg, a virtuális címeket az MMU (Memory Management Unit) képezi le fizikai címekre. Ha egy program olyan lapra hivatkozik, ami nincs benne a memóriában, akkor laphiba történik, és az MMU egy megszakítással (interrupt) jelez az operációs rendszernek.[1]
1 Lapozási stratégiák (lapcserélési algoritmusok)[1]
1.1 FIFO (First In First Out)
1.2 LRU (Least Recently Used)
1.4 SC (Second Chance)
1.5 NRU (Not Recently Used)
Lapozási stratégiák (lapcserélési algoritmusok)[1][szerkesztés]
Az elsődleges memóriába csak korlátozott mennyiségű lapok férnek bele. Ha egy program olyan lapra hivatkozik, ami nincs benne a memóriában, akkor laphiba történik. A lapozási stratégiák célja, hogy a laphibák száma minimális legyen.
A lapozási stratégiák fajtái:
FIFO (First In First Out)[szerkesztés]
Előbb jött, előbb megy elv. Az operációs rendszer a lapokat bejövetelük szerinti sorrendben egy listában tárolja el. Laphiba esetén a hiányzó lapot a rendszer a lista végére szúrja be.
A lista elejére tehát a legrégebbi lap kerül, ami még belefér a memóriába, a legvégére pedig a legújabb lap kerül. Ha az erre a célra lefoglalt memória betelt, akkor új lap beszúrása esetén a lista elején lévő lap kiesik.
LRU (Least Recently Used)[szerkesztés]
Legutoljára használt algoritmus. A memóriában tárolt lapokat a FIFO-hoz hasonlóan egy listában tároljuk el. A lista végére kerül a legutoljára használt lap, a elejére pedig a legrégebben használt. Ennek megfelelően laphiba esetén az új lapot a rendszer a lista végére szúrja be.
Ez az algoritmus azon a megfigyelésen alapszik, hogy a legutóbb használt lapokra valószínűleg még szükség lesz. Az algoritmus hátránya az, hogy a listát minden egyes memóriahivatkozás után frissíteni kell.
Elméleti megoldás, gyakorlatban nem lehet megvalósítani. Feltételezi hogy tudjuk hogy a jövőben melyik lapra lesz legkésőbb szükségünk, és annak a helyére ír.
a FIFO elvet használjuk, azzal a kiegészítéssel, hogy bevezetünk egy hivatkozásbitet amely arra utal, hogy ezt a lapot mikor használtuk. Tulajdonképpen nem első kiválasztásnál cseréljük le a lapot hanem csak a másodiknál.
NRU (Not Recently Used)[szerkesztés]
Az operációs rendszer minden laphoz rendel két állapotbitet: Az R bit (hivatkozott bit) minden írás vagy olvasás esetén 1-re állítódik, az M bit (módosított bit) csak írás hatására lesz 1. Ezeket a biteket a számítógép minden hivatkozás után hardveresen frissíti.
A állapotbitek alapján a lapokat négy osztályra oszthatjuk:
nem hivatkozott, nem módosított
Az NRU a fönti csoportokból a legkisebb sorszámú osztályból véletlenszerűen kiválasztva dob ki egy lapot, ha laphiba esetén a memória tele van.
A "nem hivatkozott, módosított" osztály akkor fordulhat elő, ha óramegszakítás történt. Ekkor ugyanis az R bit nullázódik, de az M bit nem.
↑ a b Andrew S. Tanenbaum: Operációs rendszerek
Segmentation fault / Bus error
Informatikai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Ez az informatikai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lapozás_(informatika)&oldid=24867339”
Az összes lektorálandó lap
Lektorálandó lapok megjelölési dátum nélkül
Forrással nem rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 21., 08:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.