hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu eu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu es hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en it it fr en hu hbs_lat de hu it en hu de hu en en en hu it en hu hu en hu it en hu hu en hu en hu en en hu it hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu lv ja hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru hu hu en en de en ru en sv hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
2008. október 24. (86 évesen)[1]
A Magyar Köztársasági Érdemrend kiskeresztje (1997)
Bálint Ágnes (Németh Sándorné, Adony, 1922. október 23. – Vecsés, 2008. október 24.) József Attila-díjas magyar író, szerkesztő, dramaturg.
Ilyen új s eredeti mese negyedszázadban egy születik. Mintha a magyar Andersennel találkoztunk volna!
– Ujság, 1941. december 19.[3]
Már kisgyermekként is jól rajzolt. Anyja 5 éves korában megtanította olvasni, írni. Korai olvasmányai (Karl May, Jókai Mór) nagy hatással voltak rá.
A gimnázium első két osztályát magánúton végezte. Vizsgáit a székesfehérvári leánygimnáziumban (jelenleg Teleki Blanka Gimnázium) tette le. Ott végezte el a III. évet is. A következő évben a család úgy döntött, hogy a budapesti Angolkisasszonyok zárdájában tanul tovább. A zárdai életet nagyon nem szerette.
1937 októberétől Bécsben a Wiener Frauenakademie nevű művészeti iskolában rajzolni tanult. Tanultak könyvillusztrálást és plakátrajzolást is. Ezt az iskolát nagyon szerette. Közben (14 éves korában) a Magyar Úriasszonyok című folyóirat mellékletében a Fánni, a modern tündér című meseregényét folytatásokban közölték.
1941-ben, 19 éves korában a Dante kiadónál jelent meg első meseregénye, Az elvarázsolt egérkisasszony, majd 1942-ben a második, Cimborák címmel.
1944-ben feleségül ment dr. Németh Sándorhoz, akitől két lánya született, Ágnes és Anna.
1958. február 1-jétől 1986-os nyugdíjazásáig a Magyar Televíziónál dolgozott. Bálint Ágnest a TV Maci szülőanyjának nevezik, mert ő írta az Esti mese szignálfilmjének eredeti forgatókönyvét, és ő találta ki a kis maci karakterét is.[4][5] 1961-től bábjátékokat írt (Mi újság a Futrinka utcában, Mazsola), majd rajzfilmek forgatókönyvét (Kukori és Kotkoda, Frakk, a macskák réme, illetve társszerzőként a Vízipók-csodapók[6]). 1968-ban indította az első környezetbarát műsort, a Kuckót.
Később több könyve (Mi újság a Futrinka utcában?, Mazsola-kötetek, Frakk-kötetek, Szeleburdi család) és fordítása (Babar) is megjelent. A Szeleburdi családot és a Hajónaplót Palásthy György két filmben feldolgozta. A Magyarországon a 90-es évek közepén bemutatott Garfield rajzfilmekhez is ő készítette el a magyar szövegeket.
2008. október 24-én, egy nappal 86. születésnapja után elhunyt. 2008. november 5-én Budapesten a Farkasréti temetőben helyezték végső nyugalomra,[7] a pályatársak nevében Csukás István mondott búcsúztatót.
Művelődési Minisztérium nívódíja (1969, 1982, 1983)
A Móra Könyvkiadó Nívódíja (1981, 1983)
A Munka Érdemrend arany fokozata (1981)
A Magyar Köztársasági Érdemrend kiskeresztje (1997)
Fánni, a modern tündér (meseregény) (1936)
Az elvarázsolt egérkisasszony (gyerekregény) (1941)
Mi újság a Futrinka utcában? (meseregény) (1964)
Megint Mazsola (mesekönyv) (1966)
Szeleburdi család (ifjúsági regény) (1968)
A szitakötők szigetén (mesék) (1969)
Brúnó kapitány (verses képeskönyv) (1970)
Mazsola és Tádé (képes mesekönyv) (1971)
Frakk, a macskák réme (gyermekregény) (1973)
Hajónapló (ifjúsági regény) (1974)
Iskola a faliszekrényben (mese) (1975)
A repülő dívány (ifjúsági regény) (1977)
Frakk és a foci (gyermekregény) (1979)
Koránkelő Darázs (ifjúsági regény) (1979)
Mazsola (képes mesekönyv) (1980)
Jó éjszakát, Maci! (képes mesekönyv) (1981)
Labdarózsa lámpája (gyermekregény) (1981)
Hol a cica? (képeskönyv) (1982)
Lepke az írógépen (életrajzi történetek) (1982)
Bari, bari, bárány (képeskönyv) (1983)
Egy egér naplója (meseregény) (1983)
Én vagyok a Tévé-Maci (képeskönyv) (1983)
Kukori és Kotkoda (képeskönyv) (1985)
Micsoda pók a vízipók! (meseregény) (1985)
Tündér a vonaton (meseregény) (1986)
Az irigy kutya karácsonya (mese) (1987)
Zöld erdőben jártam (mese) (1987)
Madárfürdő (ifjúsági regény) (1988)
Gücülke és cimborái; Polygon, Bp., 1989
Vízitündér, vízimanó; Santos, Bp., 2001
Én vagyok a Tévé-Maci; 2. felújított kiad.; Móra, Bp., 2008
Kukori és Kotkoda. A végtelen giliszta és más történetek; Móra, Bp., 2009
Kukori és Kotkoda. Születésnapi szemétdomb és más történetek; Móra, Bp., 2010
Kukori és Kotkoda. A nyikorgó daráló és más történetek; Móra, Bp., 2012
Vízitündér, vízimanó; Holnap, Bp., 2016
Művei megjelentek többek közt német, orosz, szlovák,[9] lett[10] és japán[11] nyelven is.
Mi újság a Futrinka utcában? (1962-1967)
Egy egér naplója (1968-1969)
Gabi és Dorka (1969)
Mazsola és Tádé I-III. (1969-1971)
Kukori és Kotkoda I-II. (1970-1972)
Frakk, a macskák réme I-IV. (1971-1985)
A szeleburdi család (1981)
Szimat Szörény, a szupereb (1988)
A kék egér I-II. (1997-1998)
Csoszogós (1966), író: Leszkay András
A Kiscsacsi kalandjai (1972), író: Csukás István
Mekk mester (1973), író: Romhányi József
Mikrobi (1973-1975), író: Botond-Bolics György
Mirr-Murr, a kandúr I-III. (1973-1975), író: Csukás István
A legkisebb ugrifüles I-II. (1975-1976), író: Csukás István
A kockásfülű nyúl II. (1976), író: Marék Veronika
Vízipók-csodapók I-II. (1976-1980) társszerző, dramaturg. Forgatókönyvíró: Kertész György
Magyar népmesék I-III. (1977-1984)
Marci és a kapitány (1977), író: Demány Ottó
Varjúdombi mesék (1977), író: Tarbay Ede
Pom Pom meséi I-II. (1978-1981), író: Csukás István
Vuk (1980), forgatókönyvíró: Fekete István műve alapján Dargay Attila, Imre István és Tarbay Ede
A nagy ho-ho-horgász I. (1982), író: Csukás István
Vízipók-csodapók moziváltozat (1982), forgatókönyvíró: Kertész György
Komisz kölykök kalendáriuma (1968)
Gyermekjátékok (1972) - Astra marionett együttes Bartók Béla zenéjére
Kutyák, macskák, gyerekek (1981)
Fáradhatatlanok (1982) - A tanárnő Bundy nővérek Csengeren
Kincses Klárafalva (1986) - Kisznerné Gábor Rózsa kosárfonó és festő
Bagolyvár (1965-1967), forgatókönyv: Dr Pásztor Lajos
Kuckó (1967-1990) 1.–272.adás, (1994–95) 1.-17. adás
Több világrész egy parkban
Az állatok világa 1.
Itt jön Garfield (2. magyar szinkron)
Garfield az élet sűrűjében (1. magyar szinkron)
Garfield a természet lágy ölén (1. magyar szinkron)
Garfield rémes-krémes éjszakája (1. magyar szinkron)
Garfield a Paradicsomban (1. magyar szinkron)
Garfield Hollywoodba megy (1. magyar szinkron)
Garfield kilenc élete (1. magyar szinkron)
Garfield és barátai I. (1. magyar szinkron)
Garfield, a nyomozók gyöngye (1. magyar szinkron)
Garfield és a hálaadás ünnepe (1. magyar szinkron)
Garfield a képzelet szárnyán (1. magyar szinkron)
Garfield, az életművész (1. magyar szinkron)
Az írónő hajdani vecsési otthona - ahol 61 évet élt a családjával - 2010 óta megújulva, emlékházként várja Bálint Ágnes tisztelőit, a mesék szerelmeseit.[13]
↑ a b Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. május 4.)
↑ Malacvízió – Mazsola, Manócska és a többiek Arcanum blog, 2019. július 23.
↑ Minden, amit tudni akartál a TV Maciról, stylemagazin.hu
↑ TV Maci Rádió és Televízió újság 1966. 14. szám Archiválva 2017. január 2-i dátummal a Wayback Machine-ben, balintagnes.hu
↑ Légnadrág, kristálypalota és rengeteg bogár. comment:com. (Hozzáférés: 2019. december 11.)
↑ Bálint Ágnes utolsó útja Archiválva 2017. március 12-i dátummal a Wayback Machine-ben, kerekito.hu
↑ Eddigi díjazottak Archiválva 2021. március 7-i dátummal a Wayback Machine-ben, magyarorokseg.hu
↑ Német: Wuff, der Katzenschreck; Rosinchen; Mazsola und Tádé; Robbi und Rosinchen. Orosz: Izjunka. Szlovák: Grul'ko Hrozienko.'. [2013. február 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. március 17.)
↑ Vējainā ģimene (Szeleburdi család)
↑ A magyar szinkron 1981-ben készült, és a hazai mozikban 1982. december 28-án mutatták be.
↑ A Bálint Ágnes Emlékház honlapja. (Hozzáférés: 2021. január 7.)
Bálint Ágnes életrajza a honlapján
Bálint Ágnes - Kortárs magyar írók 1945-1997 MEK
Bálint Ágnes - Magyar színházművészeti lexikon
Bálint Ágnes a Moly.hu-n (magyarul)
Bálint Ágnes hivatalos honlapja
Ki kicsoda: Bálint Ágnes (Comment.blog.hu)
Portréfilm, 1981., rendező Kardos Ferenc, M3 TV.
Bálint Ágnes a PORT.hu-n (magyarul)
ISNI: 0000 0000 8017 9397
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bálint_Ágnes&oldid=25249831”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 9., 09:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.