fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu de hu hu cs hu hu hu hbs_lat de hu de hu nds hu hu hu en hu oc ca hu hu en en pl hu hu hu hu hu hu hu fa hu eu hu hu hu de hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr en fr hu fr fr fr fr it fr en fr fr fr fr fr fr hu en hu fr fr fr fr en fr fr en en hu fr hu hu fr als uk en fr fr en el hu en de fr hu fr fr fr fr fr hbs_lat fr fr fr fr fr fr oc hu fr fr fr fr ca fr fr nb da oc fr fr hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu en en hu hu hu hu hu hu en de hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de de de de de de de en de en en sv de en en sv de en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu de hu en de hu en en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Svájc legnagyobb városa, az azonos nevű kanton székhelye
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében.
Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával.
Corine Mauch (2009. május 1. – nincs)
A Wikimédia Commons tartalmaz Zürich témájú médiaállományokat.
A Zürichi-tó partján, 406 m tengerszint feletti magasságon fekszik, ahol a Limmat folyó kilép a tóból. Nyugati irányban középhegységek (például Uetliberg) veszik körül a dombos városrészeket.
(magasság: 556 m., átlagok: 1981–2010, extrém: 1901–től) éghajlati jellemzői
A Római Birodalom idején a település neve Turicum volt. Német Lajos, Nagy Károly unokája itt épített fel egy palotát 835-ben.
1218-ban a várost a Zähringer család uralta. 1230-ban Zürich területe 38 hektár.
Zürich 1351-ben csatlakozott a Svájci Konföderációhoz, annak 5. tagjaként.
A reformáció Svájcban Zürichből indult el, Ulrich Zwinglinek, a székesegyház plébánosának vezetésével, az 1510-es évek végén.
A második koalíciós háború során 1799-ben a francia és osztrák hadsereg a város közelében ütközött meg (első zürichi csata és második zürichi csata). Június 4-én az osztrák csapatok, szeptember 25-én pedig a franciák foglalták el.
1847-től van vasútja a városnak a Spanisch-Brötli-Bahn vonalon, ez a vasútvonal kötötte össze Badent Svájccal. A mai főpályaudvar 1871-től szolgálja az utasokat.
A hivatalos és írott nyelv a német. A város lakosságának 77,7% német anyanyelvű. Az olaszok aránya 4,7%, a jugoszláv utódállamokból származóké 2,4%, a spanyoloké 2,2%, a franciáké 2,1%.
A katolikusok aránya ma 33,3%. 12000 fő ortodox vallású. 5000 zsidó él a városban.
A legnagyobb nemzetközi pénzügyi és kereskedelmi központ Svájcban. Gépipara, elektronikai ipara, porcelánipara és vegyipara jelentős.
Régi, de jól karbantartott villamos
A városi forgalomban autóbuszok mellett kék színű villamosok is működnek.
A zürichi repülőtér, Svájc legnagyobb nemzetközi repülőtere, a várostól kb. 8 km távolságra, Kloten közelében található. A város pályaudvara is hatalmas forgalmat bonyolít le.
A Zürichi repülőtér (németül: Flughafen Zürich; angolul: Zürich Airport vagy Kloten Airport) Svájc legforgalmasabb[4] repülőtere. Innen a világ 5 kontinense elérhető közvetlen járatokkal. Ez a repülőtér a Swiss svájci légitársaság bázisrepülőtere.
A repülőtér a város északi részénél fekszik, közvetlen tömegközlekedési kapcsolattal rendelkezik a város központi részével.
A város fő pályaudvara a Zürichi főpályaudvar (németül: Zürich Hauptbahnhof), amely Svájc legnagyobb pályaudvara is egyben. Belföldi és nemzetközi vonatok egyaránt érintik az állomást. Átlagosan napi 2.900 vonatot szolgál ki. 26 vágánya van és napi közel 340.000 utas fordul meg itt. A nagy forgalom és az S-Bahn szerelvények miatt a peronok egy része a föld alatt található. Nemzetközi vonatok tekintetében érintik: CNL (CityNightLine), TGV, EC (EuroCity), EN (EuroNight) és ICE (InterCityExpress) szerelvények.
Zürich városát átszövik az S-Bahnok. A 22 S-Bahn vonal mindegyike megáll Zürich központjában. Fontosabb megállóhelyek az S-Bahn hálózaton:
A Grossmünster templom Zürichben
Itt született 1746-ban Johann Heinrich Pestalozzi pedagógus, a neveléstörténet híres alakja
Itt tanult Albert Einstein, fizikus és Neumann János matematikus.
Thomas Mann lakott itt; a szobája ma is megtekinthető a belvárosban.
Itt született 1911-ben és itt halt meg 1991-ben Max Frisch építész, író.
1917 áprilisáig pár hónapon át itt lakott Lenin, mielőtt hazatért volna az emigrációból Oroszországba.
Itt halt meg Anthony van Hoboken zenetudós és gyűjtő 1983-ban.
Dieter Meier (1945. március 4. - ) akcióművész, popzenész, üzletember (Yello)
1833 óta egyetemi város. Műszaki főiskolája, az Eidgenössische Technische Hochschule sok Nobel-díjassal büszkélkedhet. Zenei főiskolája is van.
Zürich városában a polgármesteri cím (Bürgermeister) 1803-ig létezett, a városnak 1803-tól elnökei vannak (Stadtpresident ill. nő esetén Stadtpresidentin).
Hans Konrad Escher, 1803
Hans Rudolf Werdmüller, 1804
Johann Heinrich Landolt, 1810
Hans Georg Finsler, 1815
Hans Konrad Vogel, 1821
Georg Konrad Bürkli, 1831
Johann Jakob Escher, 1831
Paul Karl Eduard Ziegler, 1837
Johann Ludwig Hess, 1840
Johann Heinrich Mousson, 1863
Hans Konrad Pestalozzi, 1889
Hans Nägeli (Demokraten), 1917
Emil Klöti (SPS), 1928
Ernst Nobs (SPS), 1942
Adolf Lüchinger (SPS), 1944
Emil Landolt (FDP), 1949
Sigmund Widmer (LdU) 1966
Thomas Wagner (FDP), 1982
Josef Estermann (SPS), 1990
Elmar Ledergerber (SPS), 2002
Corinne Mauch (SP), 2009
Grossmünster (Nagytemplom; 12. és 13. század)
Miasszonyunk-templom (13. – 15. század)
Svájci televízió (SRF) a városban székel. A helyi televíziók többek között a TeleZüri, Tele 24 (egész Svájcban fogható). Magántelevíziók: TV Star, U1 TV
Svájci rádió (DRS), ennek 3 adója DRS 1, DRS 2, DRS 3. Ezeket az adókat a régióban foghatják a hallgatók. A híreket Bernből sugározzák.
Helyi rádióadók: Radio 24, Energy Zürich, Radio LoRa és a Radio Tropic.
A Neue Zürcher Zeitung napilap, a Blick bulvárlap.
A Nemzeti Múzeum épülete
Városi múzeum, kiemelkedő gótikus szobrászati és festészeti anyaggal.
A svájci nemzeti múzeum a főpályaudvar mellett található. Elmeséli Svájc történetét képekkel, festményekkel, szobrokkal.
Művészeti Múzeum (Zürich Museum of Art a.k.a. Kunsthaus Zürich)
Botanikus kert az egyetemen
Labdarúgás: FC Zürich, Grasshopper-Club Zürich, FC Seefeld Zürich, YF Juventus
Jégkorong: ZSC Lions, GCK, SCZ
Kézilabda: Handball Grasshopper-Club Zürich, ZMC Amicitia Zürich, TV Witikon
Atlétika: Leichtathletik-Club Zürich (LCZ), TV Unterstrass (TVU)
Röplabda: VBC Voléro Zürich, KSC Wiedikon
Baseball: Zürich Challengers, Barracudas Zürich, Zürich Lions
Tollas: Erster Zürcher BC, BC Vital, Akad. Badmintonverein Zürich ABV, BC Irchel Zürich
Kosárlabda: Basketballclub Zürich Academica, Basketballclub Zürich Korac, Basketballclub Efes
A zürichi óváros panorámája
↑ https://data.stadt-zuerich.ch/dataset/b90c0f3b-b400-4563-8ae1-5d06e4e98880/resource/19dd9141-1770-4fac-829f-4afe04d74d60/download/bev322od3222.csv, comma-separated values, 2020. június 3.
↑ Statistik Stadt Zürich, idézi a német Wikipédia cikke
↑ Climate normals Zürich / Fluntern (Reference period 1981-2010) (PDF). Swiss Federal Office of Metreology and Climatology, MeteoSwiss, 2014. július 2. (Hozzáférés: 2016. január 26.)
Rózsa Ferkó Károly zürichi rajzai Archiválva 2006. február 21-i dátummal a Wayback Machine-ben
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Zürich&oldid=24607455”
Utoljára szerkesztve 2022. január 21., 18:35-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. január 21., 18:35
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.