hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl hu hu hu hu hu hu hu
Egyéni vállalkozás szüneteltetése :: szecsikonyveles
A szünetelést webes ügysegéden az egyéni vállalkozó a saját ügyfélkapujával tudja indítani. Az egyéni vállalkozó egyéni vállalkozói tevékenységét a 2009. évi CXV. törvény (az egyéni vállalkozóról és egyéni cégről) 18. §-a alapján 2017 január 1-jétől legalább egy hónapig és legfeljebb két évig szüneteltetheti. (A korábbi szabályozás alapján két év helyett öt évig tarthatott a vállalkozás szüneteltetése. Azon vállalkozások, akik a korábbi szabályok szerint kezdték a szüneteltetést, még azon szabályozás szerint járhatnak el az évek hosszát illetően.)
Két év után automatikusan megszüntetésre kerül a vállalkozás.
Szünetelés alatt nem lehet tevékenységet végezni, nem kell járulékot fizetni, viszont ha a vállalkozónak nincs máshol biztosítása, be kell jelentkezni az egészségügyi szolgáltatási járulék alá.
Szünetelés előtt be kell adni a záró bevallásokat, amiben jelöljük a szünetelés tényét. Nem szabad elfeledkezni arról, hogy az egyéni vállalkozó, ha munkavállalót foglalkoztat, nem szüneteltetheti vállalkozását, csak abban az esetben, ha a munkaviszonyt megszünteti, hiszen a munkaviszony nem szüneteltethető.
Kinek kell jelenteni a szünetelést?
Először a webes ügysegéden kell jelenteni. A bejelentést követő naptól él a szünetelés, érdemes jól megválasztani az időpontját, mert pl. a KATA hatálya alá tartozó vállalkozónál, ha akár egy napot is a KATA alatt folytatja tevékenységét, ki kell fizetni egész hónapra az adót.
Ezután be kell küldeni a helyi önkormányzat felé egy változás bejelentést, hogy a vállalkozás szünetel.
A szünetelést érdemes az illetékes Kereskedelmi és Iparkamara felé is bejelenteni, azonban csak abban az esetben mentesül az egyéni vállalkozó a kamarai tagdíj megfizetése alól, ha egész évben szünetelteti vállalkozását.
Milyen bevallásokat kell beadni szüneteléskor?
Költségelszámolás esetén be kell adni az 58-as járulékbevallást, jelölni a szünetelést. Ha az egyéni vállalkozó ÁFA fizetésére kötelezett, akkor ebben az adónemben is záró bevallást kell beadni.
30 napon belül ne kell nyújtani a helyi iparűzési adó bevallást.
Éves szja bevallást nem kell beadni szünetelés indításakor, annak határideje tárgyévet követő február 25.
A biztosítás szüneteléséről érdemes beadni egy T1041-est, majd, ha a vállalkozás újraindul, akkor a szünetelés végéről is egyet.
A szünetelés előtt végzett tevékenységre tekintettel a szünetelés alatt befolyt bevétel, igazolt kiadás vállalkozói bevételnek, illetve vállalkozó költségnek minősül, amit a szünetelés megkezdése évéről szóló adóbevallásban figyelembe kell vennie.
Abban az esetben, ha a vállalkozás egész évben szünetelteti tevékenységét, a fentiekben említett bevételekre, illetve kiadásokra az önálló tevékenységből származó jövedelem megállapítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
Amennyiben a vállalkozó tevékenységét egész évben szünetelteti, akkor az SZJA bevallást elegendő május 21-ig beadni. Ebben az esetben a vállalkozói tevékenységre tekintettel nem is kötelezett a magánszemély adóbevallást beadni.
Katásnál arra a hónapra kell leadni a T101E nyomtatványt, amikor már nem kell fizetni az adót, utána nem írják elő addig, amíg újra nem indul a vállalkozás. Ezt érdemes ellenőrizni az adófolyószámlán. KATA bevallást nem kell leadni, csak tárgyévet követő február 25-ig.
Ha nincs máshol a vállalkozónak biztosítása, akkor ahhoz, hogy legyen érvényes egészségbiztosítása, be kell jelentkezni az egészségügyi szolgáltatási járulék alá a T1011-es nyomtatványon.
Az egyéni vállalkozó megszüntetheti az egyéni vállalkozói tevékenységre tekintettel megnyitott pénzforgalmi bankszámláját.
Abban az esetben, ha nem szünteti meg, az egyéni vállalkozói tevékenység szüneteltetését be kell jelentenie a vállalkozói tevékenységre tekintettel megnyitott pénzforgalmi bankszámlát vezető hitelintézetnek azzal, hogy a bejelentés elmulasztásának minden adójogi következménye a magánszemélyt terheli.A szünetelés ideje alatt az egyéni vállalkozói tevékenységére tekintettel megnyitott bankszámlán jóváírt kamat ugyanis a magánszemélyek által megszerzett kamatjövedelemre vonatkozó szabályok szerint adózik.
Tudni kell, hogy az egyéni vállalkozói tevékenységére tekintettel nem kötelezett a magánszemély adóbevallás benyújtására, ha e tevékenységét az adóév minden napján szüneteltette, azonban e rendelkezéstől függetlenül a szünetelés időszakában is be kell vallania az adóévben
b) fejlesztési tartalékként nyilvántartott összeggel,
d) kisvállalkozások adókedvezményével kapcsolatban keletkezett adófizetési kötelezettségét,
amelyre akkor kerülhet sor, ha ezek a kedvezmények nem váltak véglegessé. Ebből következően például a tevékenységét szüneteltető egyéni vállalkozónak:
- amennyiben a tevékenységének szüneteltetése előtt foglalkoztatási kedvezmény címén csökkentette a bevételét, akkor az átlagos állományi létszám csökkenése miatt,
- a kisvállalkozó kedvezményre vonatkozó feltételek nem teljesítése esetén (pl. átsorolta a tárgyi eszközt és magáncélra használja, vagy eladta),
- a kisvállalkozások adókedvezményére vonatkozó feltételek nem teljesítése esetén (pl. eladta a gépet), valamint
- a fejlesztési tartalék cél szerinti felhasználására vonatkozó feltételek nem teljesítése esetén
bevallási és visszafizetési kötelezettsége keletkezik.(A fejlesztési tartalék nem cél szerinti felhasználása miatt akkor is visszafizetési kötelezettsége keletkezik, ha a fejlesztési tartalék cél szerinti felhasználására nem került sor határidőben, azaz a szünetelés időszakában jár le a célszerinti felhasználásra nyitva álló határidő.
Ilyen esetben az egyéni vállalkozónak a fejlesztési tartalék nyilvántartásba vétele évét követő harmadik adóév végéig nyilvántartásban maradt része után az adókat a negyedik adóév első hónapja utolsó napjáig kell megállapítania, és azokat késedelmi pótlékkal növelten kell megfizetni).
A vállalkozói tevékenység folytatása
A szünetelés után a vállalkozói tevékenység, a bejelentést követő nappal gyakorolható!
Ennek bejelentését a szüneteléshez hasonlóan a webes ügysegéden keresztül lehet megtenni. Ebben a bejelentésben nyilatkozik a vállalkozó arról, hogy továbbra is megfelel a tevékenység folytatásához szükséges feltételeknek.
Újfent szükséges az iparűzési adóhoz is változás bejelentést beadni, amiben jelzi a vállalkozó, hogy folytatja szüneteltetett tevékenységét.
Mindemellett tudni kell, hogy bár vannak egyszerűbb adónemek, mindig akadnak olyan kérdések, amelyekhez egy jó könyvelő segítsége aranyat ér.
Érdemes tehát jól megválasztani a vállalkozónak a könyvelőt, akivel dolgozni kíván, hiszen ez a későbbiekben jelentősen befolyásolhatja vállalkozásának előrehaladását is.
Szécsi Róbert István egyéni vállalkozó - 6729 Szeged, Palánkai utca 51. +36-30-275-8881, e-mail: info(@)szecsikonyveles.hu - Adószám: 68226620-1-26 - EV nyilvántartási szám: 51430539 - PM regisztrációs szám: 176053
Sütiket használunk, hogy biztosítsuk a weboldal megfelelő működését és biztonságát, valamint hogy a lehető legjobb felhasználói élményt kínáljuk Neked.
Csak a legszükségesebbek elfogadása Összes elfogadása
Itt testreszabhatod a süti beállításokat. Engedélyezd vagy tiltsd le a következő kategóriákat, és mentsd el a módosításokat.