hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu hu hu hu hu hu hu id hu de hu hu id ms hu en hu cs ms en hu hu hu hu hu hu de hu hu id en hu en hu cs ms en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
Ez a szócikk szaklektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja (extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek) részletezi. Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont!
A szervetlen kémiában a kloridok kloridiont (Cl−) tartalmazó vegyületek. A szerves kémiában régiesen kloridoknak nevezzük a mínusz 1-es oxidációs számú klóratomot tartalmazó vegyületeket.
Az ammónium-klorid más néven ammóniasó, szalmiák, szalmiáksó vagy E510 az ammóniák egy sója, mely tiszta állapotában erősen vízoldékony kristályokat alkot. Vizes oldata közepesen savas kémhatású.
Az arany-klorid vörös kristályos anyag, nagyon higroszkópos, valamint erősen mérgező.
A bárium-klorid fehér, higroszkópos por, erősen mérgező. A bárium-klorid nem gyúlékony szilárd vegyület.
Az ezüst-klorid fehér kristályos anyag, vízben alig oldódik. Az AgCl fényre és hőre érzékeny, ami auto-reakciót[pontosabban?] indukál, melynek során az anyag szürkésbordó elszíneződést kap, mely a fémezüst jelenlétre utal. A természetben a klórargirit ásványban fordul elő.
A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, íztelen, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz. Vízben jól oldódik, vizes oldata a sósav. A hidrogén-klorid hidrogénből és klórból képződik magas hőmérsékleten vagy fény hatására.
A kalcium-klorid a kalciumnak a klórral alkotott ionos vegyülete. Vízben nagyon jól oldódik. Szobahőmérsékleten szilárd sót alkot.
A kálium-klorid fém-halogenid, melyet a kálium és a klór alkot. Tiszta állapotban szagtalan, fehér színű, vagy színtelen kristályokat alkot.
A kloroform színtelen, kellemes szagú, érdekes ízű folyadék. Vízben rosszul, szerves oldószerekben viszont jól oldódik.
A magnézium-klorid a magnézium-klórral alkotott sója. Szobahőmérsékleten színtelen vagy fehér szilárd kristályokat alkot.
A nátrium-klorid az egyik legismertebb só, a konyhasó legfontosabb összetevője. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület.
A nitrogén-triklorid sárga színű, nagy sűrűségű robbanékony folyadék. Meglehetősen reaktív vegyület.
Az ón(II)-klorid fehér, kristályos anyag, az ón klórral alkotott egyik sója. Szobahőmérsékleten fehér, kristályos vegyület.
A réz-klorid vízben oldhatatlan fehér kristályos por. Szoba hőmérsékleten szilárd halmazállapotú és irritáló.
A réz-diklorid sárgásbarna por, vízben és alkoholban jól oldódik. Réz-oxid vagy réz-karbonát sósavban való oldásával kapható; oldatából zöld színű dihidrát kristályosodik ki. Ebből sósaváramban való hevítéssel sárga vízmentes anyag készíthető.
A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. Erősen mérgező és a környezetre is káros hatással van.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Klorid&oldid=22699090”
Utoljára szerkesztve 2020. június 2., 10:41-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. június 2., 10:41
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.