hu hu hu hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pms sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fr hu en en en en en en en en hu hu fr en en en eu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar en az de ru bg br ca id hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr da fy lt he hi hbs_lat tl hy it id es is it ja ka ta ko cs it lt lv en ml ms nds nl nb nb fi fr es pl pt ro ru jbo sd hbs_lat si en sk sl sq hbs_lat sv hu th ceb tr fy uz vi en zh en zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. november 15. 2 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A „Dűne” lehetséges további jelentéseiről lásd: Dűne (egyértelműsítő lap).
A dűne olyan, általában elnyúló alakú domb, amelynek anyaga leggyakrabban homok, ebből is a futóhomok, amelyet általában a szél felszínalakító tevékenysége hoz létre. Léteznek azonban kavicsból és jégből álló dűnék is és olyanok, amelyeket a víz mozgása hoz létre.
A homokdűnék tipikusan sivatagokban fordulnak elő és gyakran völgyekkel tagolt mezőket képeznek. A nagy dűnemező, „dűnetenger” neve arab eredetű szóval erg.
A dűnék formája és mérete sokféle, a széllel (illetve a vízzel) való interakciójuktól függően. A homokdűnék általában hosszan elnyúlóak, mégpedig azon az oldalukon, ahonnan általában a szelet kapják, amely a tetejük felé nyomja a homokot.
A homokdűne nem csak sivatagban fordul elő, egy, vagy néhány dűnesor gyakran kialakul vízparton is, a parttal párhuzamosan. Az ilyen dűnék gyakran fontos szerepet töltenek be abban az értelemben, hogy védik a mögöttük húzódó szárazföldi területeket a tengeri viharoktól. Az igazán nagy dűnemezők azonban a szárazföldek belsejében találhatók, száraz területeken és gyakran korábbi tavak vagy tengerek fenekén.
Dűnét a víz ereje is létrehozhat. Homok- vagy kavicsdűnék alakulhatnak ki folyóvölgyekben, torkolatokban és a tengerfenéken.
Homokdűnék a Rub al-Háli sivatagban, az Arab-félsziget „üres negyedében”. A képet a NASA Terra műholdja készítette.
A félhold alakú dűnék általában szélesebbek, mint amilyen hosszúak. Ívelt részük áll szemben a széllel. Olyan szelek alakítják ki őket, amelyek egy irányból fújnak. Barkán, vagy transzverz dűne néven ismerik őket. A félhold alakú dűnék egyes típusai sokkal gyorsabban mozognak a sivatagi felszínen, mint bármely más fajta dűne. Kína Ninghszia tartományában ilyen dűnék egy 1954 és 1959 között megfigyelt csoportja több, mint száz métert vándorolt évente. Hasonló sebességet mértek Egyiptom Nyugati sivatagában. A legnagyobb félhold alakú dűnéket, amelyek több, mint három kilométeres szélességűek voltak, Kína Takla-Makán sivatagában figyelték meg.
Az egyenes, vagy enyhen hullámos dombokat, amelyek tipikusan sokkal hosszabbak, mint amilyen szélesek, lineáris dűnének nevezik. Hosszuk akár a 160 kilométert is meghaladhatja. Egyes lineáris dűnék Y alakú összetett formációt hoznak létre. Sok lineáris dűnét kétirányú szelek hoznak létre.
Hasonló alakúak az Amerikai Egyesült Államokban paha néven ismert lösz dombok. Ezek a dombok a legutóbbi jégkorszak idején jöhettek létre permafroszt, tundra vegetáció uralta körülmények közt.
A tengelyesen szimmetrikus, csillag alakú dűnék piramis alakú homokdombok, három vagy több, a magasabb középpontból kiágazó karral. Olyan helyeken szoktak kialakulni, ahol a szél több irányból is szokott fújni. Felfelé és nem oldalirányban szoktak növekedni. A Szahara Keleti Nagy Ergjében dominánsak. Más sivatagokban az erg szélénél szoktak előfordulni, különösen topográfiai akadályok közelében. A kínai Badancsilin sivatag délkeleti részében a csillagdűnék az 500 méteres magasságot is elérik és ezzel talán a legmagasabb dűnék a Földön.
Az ovális vagy kör alakú dűnéknek általában nincs homoklepergető oldala. Ritkák és az ergek széllel szembeni oldalán szoktak előfordulni.
Az U alakú, konvex orrból és hosszan elnyúló karokból álló homokdombok a paraboladűnék, vagy U-alakú dűnék. A parti sivatagokban jól ismertek. A félholddűnéktől eltérően nem a széllel szemben ívelnek. Nem elnyúlt karjaik mozognak, mert ezeket vegetáció rögzíti, miközben a dűne központi teste vándorol.
Magilligan Dunes, Northern Ireland
Dune pattern identification, U.S. Army
Treading Lightly: Minimum Impact Dune Hiking
Dune Racers of the Empty Quarter - video of sand dunes in the United Arab Emirates
The Bibliography of Aeolian Research
Sahara Dunes as investigated by native offroaders from Egypt
Gold Coast Dune Management Policy[halott link]
A Wikimédia Commons tartalmaz Dűne témájú médiaállományokat.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Dűne&oldid=23253110”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 júliusából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. november 15., 11:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.