hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Báthory István (orvos) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2019. június 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a szülészorvosról szól. Hasonló címmel lásd még: Báthory István (egyértelműsítő lap).
Báthory István, Báthory István János (Pest, 1835. december 22. (keresztelés)[1] – Budapest, Ferencváros, 1901. január 5.)[2] szülészorvos, székesfővárosi kerületi főorvos, Semmelweis Ignác munkatársa. Bátyja, Báthory Nándor, a belvárosi reáliskola igazgatója volt.
Báthory István és Lafner Róza (Lavner Rozina) fiaként született. A kegyesrendi gimnázium elvégzése után 1853-ban kezdte meg orvoshallgatói tanulmányait. Diploma után 1859-ben a Szent Rókus Kórház 2. sebészeti osztályán állt munkába, innen került át 1862-ben a szülészeti klinikára, ahol Semmelweis Ignác tanársegéde lett. 1865. július 31-én az elborult elméjű Semmelweist családtagjai mellett Báthory kísérte el Bécsbe, illetve Döblingbe. Tanársegédi szolgálata a tanév végén amúgy is lejárt volna, s a következő két évet külföldi tanulmányúton töltötte: Párizsban, Würzburgban, Prágában és főleg Bécsben látogatott szülészeti intézményeket.
1868-ban megválasztották Ferencváros kerületi orvosának, és ezt az állást haláláig megőrizte. Rá egy évre eredménytelenül pályázott a Szent Rókus kórház megüresedett szülész főorvosi állásra, 1871-ben azonban a Victoria Biztosító Intézet a főorvosává választotta. Több recenziót és referátumot publikált az Orvosi Hetilapban.
1901-ben mint a főváros egyik legtekintélyesebb szülész-nőgyógyásza hunyt el. Örök nyugalomra helyezték 1901. január 7-én délután a Kerepesti úti temetőben a római katolikus egyház szertartása szerint. Nekrológját az Orvosi Hetilapba Navratil Imre írta. Felesége Klenovits Teréz volt, akivel 31 évig élt házasságban. 31 évvel élte túl férjét, 1932. szeptember 10-én hunyt el.[3]
Az 1987-ben készült Semmelweis, az anyák megmentője című tv-filmben Báthory szerepét Dörner György alakította.
Adalék a magzat zsigereinek művi eltávolításához (in Orvosi Hetilap, 1868. pp. 621–624.)
Petefészektömlő egy esetének kórleírása (in Orvosi Hetilap 45, 1863)
Mariom Sims: Kórodai jegyzetek a méhbántalmak sebészete felett, 1868 (Clinical Notes on Uterine Surgery, 1866)
↑ A pest-belvárosi r.k. plébánia keresztelési anyakönyve, 1835. év.
↑ Halálesete bejegyezve a Bp. IX. ker. állami halotti akv. 29/1901. folyószáma alatt.
↑ Gyógyszerészek Lapja, 1932. október 1. / 19. szám.
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I. (Aachs–Bzenszki). Budapest: Hornyánszky. 1891.
Dörnyei Sándor – Dörnyeiné Dapsy Henriette: Semmelweis hazai utóéletének első évtizede. I–III (in Orvostörténeti Közlemények 46–47, 1968 és 55–56, 1970)
Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Báthory_István_(orvos)&oldid=21388924”
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Fotó nélküli Személy infobox sablont tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2019. június 2., 06:54
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.