hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb de eu hu sk hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Nyiri István (építész) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 7.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk az építészről szól. Hasonló címmel lásd még: Nyíri István (egyértelműsítő lap).
1955. augusztus 31. (53 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz Nyiri István témájú médiaállományokat.
Nyiri István (Cegléd, 1902. május 10. – Budapest, 1955. augusztus 31.) Ybl Miklós-díjas építész, a magyar avantgárd építészet kiemelkedő alkotója.
Nyiri István 1902. május 10-én született Cegléden. Apja, Nyiri István építésvállalkozó, az első világháborúban, 1915-ben Odessza mellett egy fogolytáborban halt meg. Négy fiúgyermek maradt utána árván, köztük István volt a legidősebb. Nyiri István egyetemi tanulmányait a Budapesti Királyi József Nádor Műegyetemen kezdte el, majd – a gyorsabb befejezés érdekében – átiratkozott a Felső Építőipari Iskolába. Tanulmányainak befejezése után 1932-ig Wälder Gyula tervező irodájában dolgozott egészen önállósodásáig. Itt ismerkedett meg Lauber Lászlóval is.
1933-1934-től nyitott közös irodát a vele majdnem egyidős Lauber Lászlóval, aki 1902. május 21-én született. Irodájuk Budapesten az V. kerületi Párisi utca 2. szám alatt működött 1944 decemberéig, amikor az épületet bombatalálat érte. Ezen időszak alatt számos épületet terveztek közösen, melyek meg is valósultak. Többek között: Budapest XII. Kékgolyó utca 10. lakóház, Németvölgyi udvari lakóház, (ma: Hollósy Simon utca), Pénzintézeti Központ a Szabadság téren, Pécsi Kikelet-szálló a Mecsekben stb. A második világháború előtti – 1933-44-ig terjedő – időben a „Lauber László – Nyiri István” név az építész szakmában összeforrt és fogalommá vált.
Szakmája mellett feleségével gazdálkodó tevékenységet is folytattak a Nógrád vármegyei Lőrinci községhez tartozó földbirtokán. A földvásárlási joghoz még mint „hadiárva” jutott a két világháború között.
1945 után – feleségével – folytatta gazdálkodói tevékenységét a maradék 43 kh. területű gazdaságban. Az államosítások során 1951-ig bezárólag a birtoktól megfosztották, mely területen alakították ki a Gödöllői Agrártudományi Egyetemhez tartozó egyik mintagazdaságot.
1948 őszén Benkhard Ágost hívta a Posta Vezérigazgatóság Magasépítési Osztályára. Ebből az osztályból jött létre az Állami Mélyépítés-tudományi Intézet (ÁMTI), majd a Közlekedésüzemi Épülettervező Vállalat, melynek keretei között – Főépítészi beosztása mellett – tervezési munkát is végzett, 1955-ben bekövetkezett haláláig.
Erre az időszakra tehető az 1948-49-ben felépült – általa tervezett – Erzsébet tér autóbusz-pályaudvar épülete, mely a korszak egyik legjobban sikerült középülete volt. (Jelenleg műemléki védettség alatt áll). 1949-ben tervezte a Csepeli Postát Félix Vilmossal és 1952-ben az ÁMTI – később UVATERV-MÉLYÉPTERV – székházát a Budapest V. Vigadó téren. 1953-ra tehető – a Gergely Istvánnal közösen tervezett – Tiszalöki vízlépcső megvalósítása. A Földalatti Vasút Népstadion állomás építése „szocreál” stílusban még 1952-ben megkezdődött. A megvalósult felszíni épületek már nem Nyiri tervei szerint készültek.
(Lauber Lászlóval közösen tervezett épületek)
1933. Lakóház. Budapest I. Iskola utca 2-4. (Lauber Lászlóval)
1933-1934. Lakóház. Budapest XII. Kékgolyó utca 10. (Lauber Lászlóval)
1933-1934. Lakóház. Budapest XII. Gébics utca 6a-6b. (Lauber Lászlóval)
1934. Lakóház. Budapest XII. Németvölgyi udvar. Ma: Hollósy Simon utca (Lauber Lászlóval)
1934. Lakóház terv. Budapest XI. Cseteki utca. (Lauber Lászlóval)
1935. Lakóház. Budapest XI. Budaörsi út 27. (Lauber Lászlóval)
1935. Családi ház. Budapest XII. Deres utca 4. (Lauber Lászlóval)
1935-1937. PÉCS. Mecsek. Kikeletszálló. (Lauber Lászlóval és Nendtvich Andorral)
1936. Lakóház. Budapest I. Szabó Ilonka utca 57 és Jácint utca 3. (Lauber Lászlóval)
1936. Szent Domonkos Rendház bővítés. Budapest XIV. Thököly út 58a. (Lauber Lászlóval)
1936. Futúra Rt. bérházának tanulmányterve. Budapest VIII. Rákóczi út 65. (Lauber Lászlóval)
1936. Magyar Lovaregylet bérháza. Budapest V. Szép utca 3. (Lauber Lászlóval)
1936. Lakóház. (átépítve). Budapest V. Irányi utca 8 és Kéményseprő utca 3. (Lauber Lászlóval)
1937. Budapest V. Szép utca 3. (Lauber Lászlóval)
1937-1938. (elpusztult) Budapest V. Váci utca 68. (Lauber Lászlóval)
1938. Nyíri István családi háza. Budapest XI. Zólyomi út 41. (Lauber Lászlóval)
1938-1940. Pénzintézeti Központ. (1937-ben tervpályázaton nyert). Budapest V. Szabadság tér 5-6. (Lauber Lászlóval)
1939-1940. Tabáni gyógyszálló pályaterve. (Lauber Lászlóval)
1940. Budapesti Városháza tervpályázat. II. díj. (Lauber Lászlóval)
1940-1941. Telefongyár székház. Budapest XIV. Hungária krt. 128. (Lauber Lászlóval)
1942. Lakóház. Budapest XI. Vincellér utca 26a. (Lauber Lászlóval)
1942. Szőlőskert Borértékesítő és Fogyasztási Szövetkezet. Budapest Jókai utca ?. (Lauber Lászlóval)
OTI rendelőintézet terve (Lauber Lászlóval)
1943. Családi ház. ?.
1948-1949. MÁVAUT autóbusz-pályaudvar. Budapest V. Erzsébet tér. (műemléki védettség)
1949. Csepeli Posta. (Félix Vilmossal)
1950. Földalatti vasút. Stadion állomás. I. változat.
1950-1952. Hatvani pályaudvar. (Nagy Béla Zoltánnal)
1951-1953. Földalatti vasút. Stadion állomás.
1952. ÁMTI (UVATERV) székháza. Budapest V. Vigadó tér
1953. Földalatti vasút. Blaha Lujza téri állomásépület vázlatterve.
1953. Építőipari Egyetem tervpályázat. III. díj. (Nagy Béla Zoltánnal, Félix Vilmossal és Gergely Istvánnal.
1953. Tiszalöki vízlépcső. (Gergely Istvánnal).
1954-1955. Lágymányosi lakótelep beépítési terv. (modell)
Kékgolyó utca 10. lakóház (2008-ban) 1933-1934.
Kékgolyó utca 10. tetőterasz 1933-1934.
Németvölgyi udvar Hollósy Simon utca 1934.(2008-ban)
Németvölgyi udvar lakóház részlet 1934.(2008-ban)
Telefongyár székháza Hungária krt. 1940-1941.(2008-ban)
Nyíri István építészeti kvalitását a modern - 20. századi - építészetben betöltött szerepét szűk szakmai körben ismerik.
A második világháború után, 1953-ban megkapta az Ybl Miklós-díj I. fokozatát a "Háború előtti életművéért"
Az örökösök - Nyiri Mária, Nyiri Vera és Nyiri Péter - a Magyar Építészeti Múzeumra hagyták édesapjuk, így részben Lauber László munkásságát is dokumentáló terv és fotóanyagot.
Születésének 100. évfordulója alkalmából megemlékeztek szakmai munkásságáról. (ÉPÍTÉSZFÓRUM: "100 éve született Nyíri István építész" 2002-05-09)
A (félt)múlt építészete: Építészet és tervezés Magyarországon 1945-1959. (Örökség Galéria kiállítása 2006. szeptember 15-étől december 1-jéig)
LAUBER LÁSZLÓ (1902-1953) és NYIRI ISTVÁN (1902-1955) építészek emlékkiállítása.[1][halott link] HAP Galéria 2008. október 21. – 2008. november 21.
LAPIS ANGULARIS II. (Nyiri István 432-485. old.) Magyar Építészati Múzeum 1998.Prakfalvi Endre: Életrajzi vázlat.
Modern és szocreál (Magyar Építészeti Múzeum.2006) Branczik Márta, Fehérvári Zoltán, Prakfalvi Endre: Az Erzsébet téri MÁVAUT buszpályaudvar.35-54. old. Archiv képek és kortárs kommentárok: 142-143. old.
Ferkai A.:Buda építészete a két világháború között. (42, 53 338, 397, 400, 442, 450).
Ferkai A. (Branczik Márta, Hajdú Virág, Molnos Attila, Oláh Éva): Pest építészete a két világháború között. (24, 55, 66, 71, 517, 562).
Pamer Nóra: Magyar építészet a két világháború között. (114, 120, 121, 153, 169, 176, 184, 206).
ArtPORTA. Nyíri István Archiválva 2008. április 13-i dátummal a Wayback Machine-ben.
HIK Elektronikus Felsőoktatási Tankönyv
Tér és Forma (arcív képek) 1933/7-8. sz. 236-237. old. 1935/5. sz. 134-142. old., 136/12. sz. 234-235. old., 336-337. old., 338-339. old., 1936/12. sz. 336-337. old., 1937/10. sz. 28. old., 1941/8. sz. 125-130. old., 1942/2. sz. 17-31. old.)
A MAGYAR TERVEZŐIRODÁK TÖRTÉNETE.Építésügyi Tájékoztató Központ.2001. Főszerkesztő:Schéry Gábor. UVATERV: 351-376. old.)
Színes képek többsége a cikk szerzőjének a tulajdonát képezik és szabadon felhasználhatók.
Építészetünk a két világháború között
Kilátás a Kékgolyó utca tetőteraszáról[halott link]
Száz éve született Nyiri István építész (Építészfórum.2002-05-09)
Fotó és építészet egymásratalálása (Zuglói portál.2003-11-06
Prakfalvi Endre: Budapesti ős-metró. (1949-56) Stadion állomás
"Kozmopolita formalizmus a Sztálin téren"
Rados Jenő: Magyar építészet történet. (1971).Műszaki Könyvkiadó)
Művészeti kislexikon. (1973. Akadémia Könyvkiadó).
Modern építészeti lexikon. Szerk. Kubinszky Mihály. Budapest: Műszaki. 1978.  231. o. ISBN 963-10-1780-X
Jékely Zsolt - Sódor Alajos: Budapest építészete a XX. században. (1980.77. old105.sz.,153. old.235. sz. Műszaki Könyvkiadó).
Lőrincz Zsuzsa - Vargha Mihály: Építészeti kalauz: Budapest építészete a századfordulótól napjainkig. (1997.6BT.kiadása).
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nyiri_István_(építész)&oldid=24995249”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 áprilisából
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 7., 02:40
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.