hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca fr hu hu hu mk hu de hu de hu hu hu hu hu hu hu hu it de hu hu hu fr hu hu en hu hu hu hu en hu hu ms es hu hu fr hu hu hu hbs_lat hu ru hu eo nl ja ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca en ru ru en nl oc fr fr fr de de en de fr fr fr en en en en zh eu hu hu hu ca hu hu hu it hu pt de hu eo hu ca ar de ca ru de ca en fr fr ca fa en es es ru cs ru pl pl pl id hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Nem tévesztendő össze a következővel: Bihar vármegye.
Bihar megye (románul Județul Bihor) Románia északnyugati részén a Partium területén található. Északon Szatmár megye, keleten Szilágy, Kolozs, illetve Fehér megye, délen Arad megye határolja, nyugatról Magyarországgal szomszédos. Székhelye a mintegy 200 ezer lakosú Nagyvárad.
A Wikimédia Commons tartalmaz Bihar megye témájú médiaállományokat.
3.3 Magyar nemzetiségűek aránya városonként
7 A megye neves szülöttei
A megye összterülete 7544 km². Fontosabb földrajzi tájegységek a megyében: Nyugati-alföld (Câmpia de Vest), Nyugati-dombvidék (Dealurile de Vest), Réz-hegység (Munții Plopișului), Király-erdő (Munții Pădurea Craiului), Bihar-hegység (Munții Bihor) és részben a Vlegyásza-hegység (Vlădeasa).
Trianonig a Magyar Királyság része. Előzménye a Magyar Királysággal majdnem egyidős Bihar vármegye, melynek területe 1918-ban 10 657 km² volt és 17 járásra oszlott. A vármegye nagyobb része, 7874 km² Romániához került. A két világháború között a megye északi részét Szilágyhoz, a Királyhágó mögötti két falut Körösfeketetó, Királyhágó Kolozshoz csatolták. 1940-1944 között a megye északi és nyugati része (Nagyvárad, Nagyszalonta, a Sebes-Körös és a Berettyó völgye) "visszatért" Magyarországhoz, a maradék romániai Bihar megye székhelye Belényes lett. 1952-1968 között a megye Kőrös (Crișana) tartomány törzsterületét képezte. 1968-tól nagyjából visszaállt az 1952-es állapot, csak az egykori Béli járás területét csatolták el Arad megyéhez.
A magyar nemzetiségűek aránya Bihar megyében a 2011-es népszámlálás adatai szerint. Piros = Magyar többség 80% felett, narancssárga = magyar többség 50 - 79% között, citromsárga = magyar kisebbség 20% felett, kék = magyar kisebbség 10 - 20% között, szürke = magyar kisebbség 10% alatt.
A 2002-es népszámlálási adatok alapján Bihar megyének 600 223 lakosa van (79,56 személy négyzetkilométerenként).
A 2011-es adatok szerint a megye lakosságának 67,0% (366 245) román, 25,3% (138 213) magyar, 6,3% (34 640) cigány.[1]
Magyar nemzetiségűek aránya városonkéntSzerkesztés
Nagyvárad, a városháza a Sebes-Körös partján
Nagyvárad: 44 892 fő (24,5%)
Belényes: 704 fő (7%)
Margitta: 6675 fő (44,1%)
Nagyszalonta: 9903 fő (58,1%)
Érmihályfalva: 7851 fő (81%)
Székelyhíd: 8612 fő (77,4%)
Élesd: 1543 fő (16%)
Diófás: 74 fő (3,4%)
Vaskohsziklás: 177 fő (2,8%)
Vaskoh: 13 fő (0,5%)
A megyében 2007. július 1-jén négy municípium – Nagyvárad, Belényes, Margitta és Nagyszalonta –, hat további város – Diófás, Élesd, Érmihályfalva, Székelyhíd, Vaskoh és Vaskohsziklás – és 90 község van, melyekhez összesen 457 település tartozik.[2]
Bihar megye egyike a leggazdagabb romániai megyéknek. Az egy főre eső GDP magasan fölötte van a nemzeti átlagnak. Az utóbbi időben több külföldi cég vetette meg a lábát a megyében, így az egyik legalacsonyabb munkanélküliségi aránnyal büszkélkedhet Romániában és Európában a maga 2,4%-ával. 2003-ban a lakosság 25,1%-a élt a szegénységi küszöb alatt, ami 2005-ben 20%-ra csökkent.
A fontosabb iparágak Bihar megyében: textilipar, élelmiszeripar, gépalkatrész-gyártás, kohászat, szén- és bauxitkitermelés, valamint Berettyószéplakon nyersolajat is szivattyúznak.
Bővebben: Bihar megye turizmusa
Bihar megye egyik fő turisztikai vonzereje az Erdélyi-szigethegység, ahova a turisták nagy része üdülni (túrázni, barlangászni, télisportokat űzni, vadászni, halászni), egészségügyi kezelésre vagy kulturális céllal jön. A Körösrév–Barátka régióban, a Fekete- és a Köves-Körös környékén jelentős még a látogatottság (Vársonkolyos, Pádis, Csodavár). Biharfüredet és a Vertop-hágót a termálvizű és ásványvízforrások miatt keresik fel a legtöbben. Félixfürdő és Püspökfürdő a természetes gyógyhatásáról híres gyógykezelő központ. A Galbena völgye meredek sziklafalai vízesésekkel tarkított hasadékok és barlangszájak otthona. A faluturizmussal elsősorban a Belényesi-medencében, a Sebes-Körös és a Jád völgyében foglalkoznak. A Bársza-katlan közelében található Eszkimó-jegesbarlangot természeti ritkaságnak nyilvánították. A Király-erdő hegység ugyancsak jelentős turisztikai vonzáskörzete a megyének. Királyhágó és Körösrév a Sebes-Körös szurdokaiba nyújt betekintést. A Szelek barlangja, mely az ország leghosszabb, 46 km-es barlangja, a Zichy-barlang, melyet 1903-ban fedeztek fel, a Nagymagyar-barlang, a Mézgedi-cseppkőbarlang ideális helyek az érdeklődőknek. Az alföldi táj egyhangúságát a növényzet gazdagsága díszíti, és a tájba illeszkedő vizek (Körösök, Berettyó) varázslatossá teszik a környezet szépségét. Nagyváradtól délre a legismertebb horgászhely Cséffa. Bihar megye északi részén, az Érmelléken, a legfontosabb vonzáselemek a tavak, természeti rezervátumok, híres borospincék és a gazdag vadállomány.
A megye neves szülötteiSzerkesztés
Pázmány Péter (1570–1637) nagyváradi születésű bíboros, esztergomi érsek, államférfi, tudós.
Szigligeti Ede (Szathmáry József) (1814–1878) Nagyvárad szülötte, drámaíró, színész, rendező.
Nagysándor József (1804–1849) nagyváradi születésű szabadságharcos, vértanú.
Dr. Neumann Ernő (1917-2004) magyarcsékei születésű rabbi, későbbi temesvári neológ főrabbi, teológus, bölcsész, Temesvár díszpolgára, Scheiber Sándor-díjas, a Román Köztársasági Érdemrend Lovagkeresztjével kitüntetett egyházi és közéleti személyiség.
Szacsvay Imre (1818–1849) Sályiban született, országos képviselő, a Képviselőház jegyzője, a Függetlenségi Okirat aláírása miatt halálra ítélték.
Kazinczy Ferenc (1759–1831) Érsemjénben született író, nyelvújító, műfordító.
Fényes Elek (1807–1876) csokalyi születésű, a magyar statisztika megteremtője.
Szentjóbi Szabó László (1767–1795) ottományi születésű, korának képgazdag és nagy formakészségű lírikusa.
Szentmihályiné Szabó Mária (1888–1982) ottományi születésű író, számos regény szerzője.
Diószegi Kis István (1635–1698) református püspök, Bihardiószegen született.
Arany János (1817–1882) Nagyszalonta híres szülötte, költő.
Zilahy Lajos (1891–1974) Nagyszalontán született író és hírlapíró.
Sinka István (1897–1969) nagyszalontai születésű költő, író.
Zelk Zoltán (1906–1981) érmihályfalvai Baumgarten-díjas József Attila- és Kossuth-díjas magyar költő, prózaíró.
↑ Erdélystat: Bihar (Bihor) - statisztikai adatlap (magyar nyelven). statisztikak.erdelystat.ro. (Hozzáférés: 2020. december 3.)
↑ SIRUTA: Románia közigazgatási területi egységeinek regisztere Archiválva 2003. február 17-i dátummal a Wayback Machine-ben (románul)
Bihar megye településeinek elhelyezkedése és közigazgatási térképe
Az Erdélyi-szigethegység virtuális kapuja
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bihar_megye&oldid=25061733”
Utoljára szerkesztve 2022. július 1., 14:59-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. július 1., 14:59
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.