hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu uk hu fr uk uk hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu gl fr hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr de en en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de an ar en de lt bg br ca hbs_lat cy da de eo es et eu fa fi fr it da en de gd lt de he hbs_lat id es it ja ka ko sk it it en fi fr lt lv en ru af nl nb fr ta pl pms pt de ro ru zh es jbo hbs_lat en sk hbs_lat nl sv hu th ceb oc fy fr vi zh xmf zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 30.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk egy nyelvváltozatról szól. Hasonló címmel lásd még: ladin (korszak).
Nem tévesztendő össze a következőkkel: latin nyelv és ladino nyelv.
Indoeurópai nyelvcsalád → itáliai ág → újlatin nyelvek → nyugati csoport → galloibér ág → galloromán csoport → gallo-rhaetiai alcsoport → rétoromán → ladin
A Wikimédia Commons tartalmaz Ladin témájú médiaállományokat.
A ladin nyelv (saját elnevezése l ladin vagy l lingaz ladin; nem tévesztendő össze a romans nyelv ladin változataival, sem a spanyol nyelv ladino változatával) rétoromán dialektus, amelyet az olaszországi Dolomitok vidékén, Dél-Tirolban mintegy 40 ezren beszélnek, a legtöbben kétnyelvűségben az olasszal, illetve a némettel. Dél-Tirol tartományban hivatalosan elismert regionális státusszal rendelkezik; több dialektusra oszlik.
A ladin nyelv, mint sok másik újlatin nyelv és nyelvváltozat az Alpokban beszélt vulgáris latinból alakult ki. Egyes elméletek szerint egyfajta protorétoromán nyelv dialektusából alakulhatott ki, de hogy létezett-e ilyen nyelv, azt számos nyelvész és történész vitatja. A ladin nyelv valaha sokkal nagyobb területen terjedt el, de a 6. századtól északról a bajor bevándorlás, míg délről a galloromán nyelvek előretörése miatt kiszorult, ezért csak a hegyvidéki völgyekben tudott fennmaradni, ahol a lakosság jóval zártabb körülmények között élt.
A középkorban a legtöbb ladin nyelvű Tirolban élt, a Brixeni Hercegpüspökség (ma Bressanone) területén (a Habsburg Birodalom részeként), leszámítva Cadorét, ami a Velencei Köztársasághoz tartozott. A 19. századtól németesítés folyt a ladinok között. Az első világháborút követően Olaszország annektálta Dél-Tirolt, így a ladin nyelvű településeket is. Ekkor a ladin nyelvet olasz dialektussá nyilvánították és az olasz irodalmi nyelvet erőltették a hatóságok. Megjegyzendő azonban, hogy az Habsburg-uralom idején is olasznak nevezték a ladinokat. Benito Mussolini uralma idején még erőteljesebben folyt az olaszosítás, ekkor a ladin nyelvű helyneveket is átalakították az olasz nyelv hangtani és nyelvtani jellegzetességei szerint, s megtiltották a ladin és olasz identitás megkülönböztetését.
A második világháború után Dél-Tirol autonómiát nyert Olaszországtól, de ez csak a német nyelvű közösségre vonatkozott, a ladin nyelvet továbbra sem ismerték el. Csak a második 1972-es autonómia statútum ismerte el, hogy a ladin egy külön nyelv, ennek megfelelően pedig biztosították Olaszországban az egyéni jogait.
Az 1990-es években az olasz parlament további törvényeket és rendeleteket fogadott el a ladin nyelv védelmében. A település- és utcanévtáblák kétnyelvűek lettek, az iskolákban ladin nyelvű oktatás indult. Mindez persze csak a dél-tiroli ladinokat érintette, a Veneto régióban élő beszélők sokáig nem élveztek ilyen kiváltságokat. 2007-ben emiatt az Ampezzói-völgy és két másik ladin település népszavazáson úgy döntött, hogy inkább Dél-Tirolhoz kíván csatlakozni, Veneto vezetése azonban elutasította.
A ladinok jelenleg azért küzdenek, hogy településeik ne különböző közigazgatási régiók között legyen felosztva, hanem egységes autonóm terület formájában egyesülhessenek.
Hangtanilag és nyelvtanilag alapvetően nem tér el a nyugati újlatin nyelvektől (leníció, a többes szám képzése -s hozzáadásával stb.), azonban azoktól eltérő sajátossága, hogy a c-t e és i előtt nem c-nek vagy sz-nek, hanem cs-nek ejtik, mint a friuliban és az olaszban, vagy a románban.
A tőszámnevek 1-től 10-ig:
un, doi, trei, cater, cinch, sie, set, ot, nef, diesc.
„Duc i Ladins sá che l lé (o lech) dl ergabuan é l Lé de Careza. Chest é conesciú lonc y lerch per si biei colours che muda demeztroi dal vert-fresch al cuecen-scarlat, y dal blé dl ciel al ghel-or; per chesta mudazion de colours él vegnú batié "Lé dl Ergabuan", dai colours dla irida/cogola dl uedl. An conta che chel lé fova n iade abité da na "gana" che ova l corp da pesc y l cef da persona, desche an se imaginova da zacan na ninfa. N salvan che abitova te cheles selves, che scluj ite chest pice lé desche na perla, se ova inamoré da perde l cef te chesta bela muta-ninfa; ma dut debant! Per la tré a se, se ova l salvan pensé de fé n gran ergabuan con i colours plu biei che se destenova fora da la piza dl Latemar enfin ju tl lech; ma la ninfa ne se ova empone lascé pié. Dal gran senn, l Salvan, che ova fat con tant de fadia sie beliscim laour, ova n dí tout l ergabuan, l ova desfat en tant de fruzies y l ova spo sciulé tl lech. Da chel moment á l lé giaté duc chi biei colours che al à enfin aldidancuei.”
A ladin nyelvterület Olaszországban
Jó napot. Bon dí. Jó éjszakát. Bona nuet. Hogy vagy? Co vala? Ma mit csinálsz? Ce fesa ncuei? Köszönöm. Gramarzé.
Tekintsd meg a Wikipédia ladin nyelvű változatát!
Ethnologue adatjelentés a ladin nyelvről
dalmát † · román ·  aromán ·  meglenoromán ·  isztroromán ·  isztriot
olasz ·  korzikai ·  nápolyi ·  szicíliai
francia ·  frankoprovanszál ·  okcitán ·  rétoromán ·  piemonti ·  ligur ·  lombard ·  velencei ·  emilián–romanyol
katalán ·  aragóniai ·  spanyol ·  aszturleóni ·  galiciai ·  portugál ·  mozarab †
Latin alapú mesterséges nyelvek
eurolatin ·  interlingua ·  latino sine flexione ·  lingua franca nova ·  occidental ·  romanid
Az újlatin nyelvek a latin nyelv leszármazottai. A † a kihalt nyelveket jelöli.
A kereszt (†) a beszélő híján kihalt nyelveket jelöli. A csillag (*) mai élő nyelvek korábbi nyelvállapotát, közös ősét, régebbi fázisát.
Külön félkövérrel emeltük ki az olyan nyelveket, melyekből több leánynyelv ágazik el, és a hatásuk kiemelkedően jelentős.
Óind (szanszkrit)* ·  asszámi ·  bengáli ·  orija ·  kafír ·  kasmíri ·  khovári ·  lahnda ·  nepáli ·  pandzsábi ·  szindhi ·  gudzsaráti ·  konkani ·  maldív ·  maráthi ·  szingaléz ·  bhodzspuri ·  magahi ·  maithili ·  hindi ·  urdu ·  prákrit† ·  páli† ·  harauti ·  malvi ·  marvari ·  mevati ·  cigány ·  oszét ·  pamíri ·  pastu ·  avesztai† ·  horezmi† ·  khotáni† ·  szkíta† ·  szarmata† ·  alán† ·  szogd† ·  beludzs† ·  mázandaráni ·  kurd ·  óperzsa† ·  középperzsa* párthus† ·  pehlevi† ·  újperzsa (fárszi, tádzsik, dari)
latin* ·  olasz ·  korzikai ·  nápolyi ·  szárd ·  velencei ·  rétoromán (romans, ladin, friuli) ·  francia ·  okcitán (provanszál, aráni) ·  katalán ·  aragóniai ·  spanyol ·  ladino (zsidóspanyol) ·  aszturleóni (bable) ·  galiciai ·  portugál ·  román (moldáv, beás) ·  aromán (aromun) ·  meglenoromán ·  isztroromán ·  dalmát† ·  faliszkuszi† ·  oszk† ·  umber† ·  venét†
ószláv* ·  cseh ·  szlovák ·  knaani† ·  lengyel ·  ónovgorodi† ·  poláb† ·  szorb (vend) ·  kasub ·  szlovinci† ·  szlovén ·  vend ·  réziai ·  horvát (bunyevác, gradišćei, molisei, sokác) ·  bosnyák ·  szerb ·  montenegrói ·  bolgár ·  macedón ·  bánáti bolgár ·  ukrán ·  orosz ·  belarusz ·  ruszin ·  vajdasági ruszin
lett (latgal, lív) ·  litván (szamogit) ·  kurs† ·  óporosz†  ·  jatving†
ír ·  skót gael ·  manx ·  walesi ·  korni ·  breton ·  pikt† ·  kumbriai†
gall† ·  leponti† ·  noricumi† ·  galata† ·  keltibér†
burgund† ·  gepida† ·  gót† ·  herul† ·  vandál† ·  óészaki* ·  dán ·  feröeri ·  izlandi ·  norvég (nynorsk, bokmål) ·  svéd ·  fríz ·  angol ·  óangol (angolszász)* ·  német ·  luxemburgi ·  jiddis ·  holland ·  longobárd† ·  ószász*
ógörög* ·  újgörög ·  makedón†
hettita† ·  lúviai† ·  palái† ·  lík† ·  líd† ·  kár† ·  piszid† ·  mili†
kisebb rokonsági csoportba nem sorolható nyelvek: albán ·  arberes ·  luzitán† ·  örmény ·  tokhár†
bizonytalan besorolású balkáni nyelvek: dák† ·  fríg† ·  illír† ·  trák†
Ez a sablon az európai kontinensen
(szigorúan véve a Balti-tenger és a Fehér-tenger összekötő csatorna fehér-tengeri bejáratának és a Don azovi-tengeri torkolatának vonalától nyugatra)
használt jelenleg is élő, beszélt nyelveket foglalja össze függetlenül attól, hogy melyik nyelvcsaládba tartoznak.
lett (latgal  •  lív)  •  litván (szamogit)
dán  •  feröeri  •  izlandi  •  norvég (bokmål  •  nynorsk) •  svéd
angol  •  fríz •  scots
jiddis  •  luxemburgi •  német •  németalföldi
breton  •  ír gael  •  skót gael  •  walesi
cseh  •  kasub  •  lengyel  •  szlovák  •  szorb
bolgár  •  bosnyák  •  horvát (ča •  gradišćei  •  kaj  •  što)  •  macedón  •  montenegrói  •  szerb  •  szlovén (réziai  •  vend)
belarusz  •  orosz  •  ruszin  •  ukrán
aragóniai  •  aszturleóni  •  francia  •  friuli  •  galiciai  •  katalán  •  ladin  •  okcitán  •  olasz  •  portugál  •  romans  •  spanyol  •  szárd
román (aromán •  isztroromán •  meglenoromán •  moldáv)
észt (mulgi  •  szetu  •  võro)  •  finn (meänkieli)  •  izsór •  karjalai  •  vepsze •  vót
déli  •  északi  •  inari  •  kildini  •  kolta  •  lulei  •  pitei  •  teri  •  umei
gagauz  •  krími tatár •  török
Van néhány vitatott állapotú nyelv, ezek ugyan kihaltak, de újjáélesztették őket, és néhányan használják másodlagos, ritkán elsődleges nyelvként: korni, lív, manx.
A nyelvek portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ladin_nyelv&oldid=25321148”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 30., 17:35
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.