fr en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu fi hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu ro hu fi hu hu ro hu fi hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu la hu en en ceb en en hu ceb hu en hu en cs de hu hu cs hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu fi la hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en et hu en hu hu hu es hu es hu hu hu hu hu ceb hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu de en hu pl hu hu hu es hu en et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl pl cs hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu fr ru de de en ru eu en en en en sv de hu hu en sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz bg ca hbs_lat da de el es eu fa fi fr lt he hbs_lat hy id it ja ka kk ko it lb en mr it nl nb pl pt ro ru hbs_lat sk sl sq hbs_lat sv th tr fy uz zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Lucius Flavius Arrianus Xenophon – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk római történetíróról szól. Hasonló címmel lásd még: Xenophón.
165 körül (kb. 70–80 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz Lucius Flavius Arrianus Xenophon témájú médiaállományokat.
Lucius Flavius Arrianus Xenophon (86 körül – 165 körül) görög nemzetiségű római történetíró, Arrianosz, Arrianus, illetve akadémiai átírásban Arrhianos, Arrianos néven ismert.
1.1 Az Alexandrosz felvonulása
Életéről kevés biztos adatunk van, a róla szóló ókori életrajzok jórészt elvesztek, vagy csak töredékek maradtak fenn belőlük. Cassius Dio életrajza teljesen elveszett, viszont a Szuda-lexikon megőrizte egy későbbi, IV. századi életrajz vázlatát. A kortárs Lukianosz szerint a filozófus Epiktétosz tanítványa volt, ő volt mestere műveinek befejezője. „Itt van Arrhianos, Epiktétos tanítványa, a legkitűnőbb rómaiak egyike, aki egész életét a tudományoknak szentelte: az ő esete hasonló, s nyilván minket is védelmébe venne, hiszen ő sem restellte megírni a rabló Tilliboros életrajzát.”[1]
Arrianus nikomédiai származású volt, valószínűleg szenátori rangú. Hadrianus császár barátjaként végigjárhatta a hivatali ranglétra összes fokozatát.
Széles körű érdeklődés jellemezte és előkelő státusa miatt számos mű megírására volt lehetősége. Írói munkásságának legnagyobb részét történeti művei alkotják. Írt könyvet szülőföldjéről Bithyniaka címen; tizenhét könyvből álló Parthika című írásában a rómaiak és a pártusok közötti évszázados küzdelmet, illetve Traianus hadjáratát adja elő. Történeti tárgyú írásai (listájukat lásd lent) azonban jórészt elvesztek, egy kivételével, melyet Nagy Sándor hadjáratáról és onnan való hazatéréséről írt.
E mű megírása során inspirálólag hatott rá az athéni zsoldosvezér és történetíró Xenophónnal a Kr. e. 4. századból, akinek a legismertebb műve, a 10 000 görög zsoldosnak Perzsiából való elmenekülését és Hellászba való hazatérését elmesélő Anabaszisz, (azaz a Bázisra való visszatérés) sajátos történetírói műfajt teremtett.
Nagy Sándor hadjárataira vonatkozóan Arrianus számít a legteljesebb forrásnak. Tóth Iván szerint Arrianus egyenesen Alexandrosz Homérosza szeretett volna lenni, aki megénekli hősének minden tettét:
Aki pedig csodálkozik, hogy annyi más író után miért jutott eszembe nekem is ennek a műnek a megírása: olvassa végig a többiek valamennyi művét, aztán az enyémet, s akkor csodálkozzék.
– Tóth Iván, Arrhianos tanulmányok, 25. old, 53. lábjegyzet
Egyik megalapítója annak a fajta történetírásnak, amikor a hadviselés áll a központban. Előszavában hangsúlyozta, hogy racionális forráskritikával kíván élni, és csak akarja elbeszélni, ami ténylegesen megtörtént, mindenfajta szépítés nélkül. Ebben másik mesterének Thuküdidésznek a példáját követte.
A történetírók sok mást is leírtak erről az eseményről, és az első hazudozóktól átvett mendemonda egészen napjainkig fennmaradt, és nem fogja semmi megakadályozni, hogy ezek a hazugságok nemzedékről nemzedékre öröklődjenek, hacsak nem fog véget vetni nekik ez a történeti mű.
– Anabaszisz Alexandru, (6, 11, 2) In: Tóth Iván, Arrhianos tanulmányok, 25. old 54. lábjegyzet
Ha Alexandrosz hirtelen természete miatt, vagy haragjában el is követett valamit, vagy ha túlzottan utánozta is a keleti szokásokat, ennek én nem tulajdonítok nagy jelentőséget, ha fiatal korára gondolunk, sikerei szakadatlan sorozatára és azokra, akik a könnyű élet végett a királyokat – elég baj az nekik! – körülveszik és körül fogják venni. Egyébként tudomásom szerint Alexandrosz az egyedüli a régi királyok közül, aki megbánta, amit tett...
– Antik portrék, 48. old.
A sztoikus filozófia összefoglalása: Encheiridion (teljes egészében fennmaradt); Diatribai (a nyolc könyvből négy fennmaradt)[2]
Stratégiai tárgyú írásai: Techné Taktikének (A taktika mestersége) és az Ektaxis kata Alanónnak (Az alánok hadrendje)[3]
A kutyás vadászatról: Kynégetikos
Történeti tárgyú művei: Ta meta Alexandron (Alexandrosz után) a diadokhoszok háborúit írta meg; Dión, Timoleón szicíliai politikusok, valamint a bevezetőben említett, és a Mysia vidékét fosztogató Tilliboros életrajzai
Földrajzi tárgyú munkái: Periplus Euxeinu Pontu (A Fekete-tenger vidékének bejárása), Indiké (India) – mindkettő épségben fönnmaradt; Alaniké – csak töredékeit ismerjük
↑ Lukianosz. Alexandros. 2. caput, idézi Tóth Iván, Doktori értekezés tézisei, 2. lap;
↑ Tóth Iván, Phd-értekezés tézise 3. old
↑ Forisek Péter: Az alánok hadirendje. In: Ókor, 2010. 1. szám
Teljes fordítása nincs magyar nyelven, részleteket azonban közölnek az alábbi kiadványok:
A hadművészet ókori klasszikusai, szerző: Hahn István (szerk.) Zrínyi Katonai Kiadó, 1963
Görög történeti chrestomathia (szerk. Borzsák István), Nemzeti Tankönyvkiadó Rt., Budapest, 1997, ISBN 963-18-7715-9, 274–289. o.
Görög történeti szöveggyűjtemény. Szerk.: Németh György, Osiris Kiadó, Budapest, 1996. 268-281.
Forisek Péter (2010). „L. Flavius Arrianos – Az alánok elleni csatarend”. Ókor IX (1), 47–54. o. ISSN 1589-2700.   Online elérés: http://okorportal.hu/wp-content/uploads/2014/04/2010_1_forisek.pdf
Szabó György: Antik portrék. Bukarest, Kriterion, 1979. 47-48
Tóth Iván: Alexandros Homérosa. Arrhianos tanulmányok. Budapest, ELTE, Eötvös Collegium, 2013. Online elérés: https://web.archive.org/web/20151124094437/http://honlap.eotvos.elte.hu/uploads/documents/kiadvanyok/Alexandros_Homerosa_beliv.pdf
Forisek Péter (2010). „L. Flavius Arrianos – Az alánok elleni csatarend”. Ókor IX (1), 47–54. o. ISSN 1589-2700.   Online elérés: http://okorportal.hu/wp-content/uploads/2014/04/2010_1_forisek.pdf
Forisek Péter: Arrianos-tanulmányok. Stratégia és taktika a Kr. u. 2. századi római hadseregben Arrianos Ektaxis kata Alanón-ja alapján; Attraktor, Máriabesnyő, 2013
Ókori lexikon I–II. Szerk. Pecz Vilmos. Budapest: Franklin Társulat. 1902–1904.
Tóth Iván: Alexandros Homérosa. Arrhianos tanulmányok. Budapest, ELTE, Eötvös Collegium, 2013. Online elérés: https://web.archive.org/web/20151124094437/http://honlap.eotvos.elte.hu/uploads/documents/kiadvanyok/Alexandros_Homerosa_beliv.pdf
Tóth Iván: Alexandros Homérosa - Arrhianos tanulmányok. Phd-értekezés tézisei. Online elérés: http://doktori.bibl.u-szeged.hu/768/3/PhD-dissz..pdf
Jelentős ókori történetírók listája
Tiberius Iulius Iulianus (suff)
(Kr. e. VIII. sz. – Kr. u. V. sz.)
Görög és/vagy egyiptomi vallású
(Kr. u. VI. sz. – XV. sz.)
ISNI: 0000 0001 2145 1319
Az ókori Róma portálja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lucius_Flavius_Arrianus_Xenophon&oldid=24042599”
Consulok a 2. században
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 18., 12:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.