hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu en hu fr hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Mezőörs község Győr-Moson-Sopron megyében, a Győri járásban.
A Wikimédia Commons tartalmaz Mezőörs témájú médiaállományokat.
A falu képe a 81-es főútról
A szeretetotthon és a katolikus iskola
Ez a szócikk szaklektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja (extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek) részletezi. Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont!
A község a megye délkeleti részén, Győrtől 20 kilométerre helyezkedik el. Pannonhalmától keleti irányban, 12 kilométerre. Legfontosabb közlekedési útvonala a központján is végighúzódó 81-es főút; a község területének déli szélén ér véget, a főútba torkollva a Bakonycsernyétől induló és Komárom-Esztergom megye legdélebbi településeit összekapcsoló 8208-as út.
A települést északról a Hideg-ér, Kisbér felől a Bakony-ér határolja. A Bakony-ér még a 18. század közepén is járhatatlan mocsárrá változtatta a község déli részeit, így az alapjaiban a rómaiak által épített kőúton csak a mezőörsi hídon lehetett továbbjutni.
Teljesen enklávé jellegű területként ékelődik be a község területébe a Pérhez tartozó, annak belterületétől több kilométerre délre fekvő Mindszentpuszta településrész, amelynek házait minden irányból Mezőörs mezőgazdasági művelés alatt álló külterületei határolják. A falurészt a 8224-es útból kiágazó, és 4,7 kilométer után a 81-es főútba torkollva véget érő 82 118-as út szolgálja ki.
Mezőörs község neve a mező és az őrs szavakból tevődik össze. A mező jelentése szabad tér, sík terület. Az őrs jelentése katonai őrhely, vagy másképpen a határőrség legkisebb alegysége. Nyelvújítási alkotás. Örs vezér nevének, illetőleg az ezt több helyen tovább örökítő Örs helynévnek önkényes közszói alkalmazásával keletkezett. A történetírók szerint onnan nyerte nevét, hogy az avarok által Győr körül épített védelmi gyűrű egyik külső őrállomása volt. Ezt valószínűsíti az a tény is, hogy a Győrt Székesfehérvárral összekötő út mentén fekszik.
A település nevét valószínűleg az Örsúr nemzetség itt letelepedett egyik tagjáról kaphatta. Az Örs nevet (Vrs írásmóddal) 1254-ben említették először írásban, Kézai Simon krónikájában. Határai már a római időkben is lakottak voltak, ezt bizonyították a Börcze-dombon talált római emlékek is. 1403-ban ismét lakott hely, s ekkor Zsigmond király Eörsi István birtokát és Őrs némely részét Héderváry Miklósnak adományozta. Nagy Lajos idejében az őrsi barátok és Jenslin pozsonyi bíró szerepelnek uraiként. A helyi hagyomány azt tartja, hogy a Börcze-dombon volt a „vörös barátoknak” (templomos lovagoknak) temploma és kolostora. I. Szent István király egyházszervező munkája eredményeként.
A község 1605-ben már a tatai vár tartozéka volt. A törökök 1609-ben elpusztítják, de tíz év múlva lakosai ismét benépesítik, akik két török földesúrnak: Kar Alinak és Betszer Zainnak adóztak. A középkorban és a 16–17. században is középnemesi családok birtokrészei. Az enyingi Török és Nyáry családok birtok részei a 17. század végén az Esterházyak tata-gesztes uradalmának részei lettek. A 17. század végén az ország lakosságának többsége protestáns volt. Az első református templomot a régi, lerombolt katolikus templom alapjain 1648-ban építették fel. A török hatalom gyengülésével párhuzamosan erősödött az ellenreformációt támogató Habsburgok protestáns egyházakat sújtó elnyomása. Ennek a megtorlásnak esett áldozatul számos protestáns lelkész, akiket gályarabságra ítéltek. Közöttük volt a pázmándi születésű Ujvári János mezőörsi református lelkész és Kocsi Csergő Bálint pápai iskolamester, aki lelkészként Mezőörsön is működött.
Az 1785. évi népszámlálás szerint lakossága 887 fő volt. A századfordulón házainak száma 213 db, és a jobbára katolikus vallású lakosság 1618 főre duzzadt. A község lakosai ipartársulatot tartottak fenn. Az 1900-as években megcsappant a takácsmesterek száma, közülük sokan visszatértek a földműveléshez. A község állattartásáról volt híres. A második világháború 1945. március 28-án ért véget Mezőörsön és környékén. Röviddel később megkezdődtek a földosztások, amikor is 768 földigénylő kapott földet. Hamarosan megkezdődött a termelőszövetkezetesítés, majd a péri és mezőörsi mezőgazdasági termelőszövetkezetek 1975. évi egyesítését a közigazgatási is követte. Közös tanács működött az 1989. év végéig, péri székhellyel. A rendszerváltást megelőző évben népszavazáson kivált a községből Mindszentpuszta, és Pér településhez csatlakozott. A közös tanács is megszűnt 1989-ben. 1990 óta önálló önkormányzata van. A falu népességszáma Mindszentpuszta elválásával 1050 főre csökkent. A fogyás azóta is folytatódik. Fő oka a természetes fogyáson kívül Győr vonzereje, mert a munkalehetőségek zöme ott található meg. A közös mezőgazdasági üzem településenként szétvált.
A község az összes vonalas infrastruktúrával rendelkezik. A vezetékes vizet 1991-ben, a csatornahálózatot 2000-ben, a telefonhálózatot 1992-ben fejezték be. A település rendelkezik szervezett szemét és hulladékszállítással. A községben polgármesteri hivatal, posta, óvoda, önkormányzati általános iskola, házi orvos, fogorvos, gyógyszertár, könyvtár működik. A katolikus plébános kezdeményezésére a településen az 1993-ban létrehozott Magyar Műhely Alapítvány 1999-ben új általános és középiskolát indított.
A "Barát vendéglő" 2005 óta "Ujvári János Református Szeretetotthon"-ként működik.
A templomtorony hagymakupoláját 1958. október-novemberében cserélte a mai formájúra közadakozásból a mezőörsi református gyülekezet. (Az adakozók nevei és a felajánlott összegek megtalálhatóak az egyházközség iratai között.) A hálaadó istentisztelet 1958. december 7-én volt. A bádogosmunkákat Boros Antal győrszentmártoni (Pannonhalma) bádogosmester végezte. Az úrvacsora kiszolgálásához használt kelyhek 1641 ill. 1795-ből, a tányérok 1641 ill. 1796-ből valók. A két keresztelő kupát 1789-ben készítették, melyeken az adományozók neve is látható. A levéltárban megtalálható az egyházközség alapítását kérő 1787. december 8-i keltezésű levél a főszolgabírónak címezve, II.József türelmi rendeletére hivatkozva. Megtalálható még egy sokat vitatott intézkedés - a Győr-Kisbéri vasútvonal építésének előkészületéről készült képviselői gyűlés jegyzőkönyve. A jegyzőkönyvből sajnos nem derül ki, hogy az említett vasútvonal miért nem épült meg. A leírt információk az egyházközség levéltárában megtalálhatóak.
2010 virágvasárnapjára elkészült a Mezőörsön szolgált lelkészek emléktáblája. A hálaadó istentiszteleten Köntös László püspöki főjegyző áldotta meg a táblát. Az istentiszteleten köszöntötte a gyülekezet Mátyás Lajos esperes urat nyugdíjba menetelének tizedik évfordulóján. A lelkészek emléktábláját Debrecenben készítette Vass Tamás erdőmérnök fafaragó népművész, Görömbei István faipari technikus és Tóth István erdésztechnikus - a település szülötte - irányításával.
A templomot pályázati forrásokból és közadakozásból 2011-ben kívül és belül felújították. A szószékkoronán lévő - fából készített - Szent-Korona másolatot Vass Tamás restaurálta Debrecenben. A korona 2015. április 11-én került vissza a templomba. Felhelyezésének időpontjáról később dönt a gyülekezet, addig az úrasztalán nézhetik meg közelről a hívek és az érdeklődők, a Kárpát-medencei református templomok egyik kuriózumát. A korona belsejében lesz elhelyezve a templom és az egyházközség rövid története, valamint a lecserélt elemek.
2017. november 10-én volt a Gályarabok Emlékkapujának átadása.
1990–1994: Kiss István (független)[3]
1994–1998: Szabó István (független)[4]
1998–2002: Laposa Józsefné (független)[5]
2002–2006: Laposa Józsefné (független)[6]
2006–2010: Bogárdi Zoltán (független)[7]
2010–2014: Szőke Barnabás (független)[8]
2014–2019: Szőke Barnabás (független)[9]
2019-től: Szőke Barnabás (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,2%-a magyarnak, 0,3% németnek, 0,4% románnak mondta magát (8,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 50,5%, református 26,8%, evangélikus 1,4%, felekezeten kívüli 3,5% (17,5% nem nyilatkozott).[10]
Római katolikus templom – eredetileg barokk (1791). Átépítés után (1831) klasszicizáló, késő barokk stílusú. Berendezése: a bal mellékoltár 1780-bali, a vörös márvány keresztelőkút 1800 körüli alkotás. A templom előtt feszület van. (1732). Volutás (ion oszlopfő, csiga alakú díszítése), címeres talapzaton álló, gazdagon egy kőből faragott, angyalokkal díszített a kereszt lábánál térdeplő Máriával.
Református templom 1788-ban épült újjá. A templom klasszicizáló stílusú. Az 1856-ban készült tornyát 1950 körül teljesen átépítették.[11] Hajója síkmennyezetes, szentélye egyenes záródású. Iparművészeti remekei: ezüstből készült aranyozott díszítésű úrvacsorai kehely és kenyérosztó tányér 1641-ből.[12]
↑ a b Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
↑ Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
↑ Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
↑ Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
↑ Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 23.)
↑ Mezőörs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
↑ Az 1856-ban készült tornyát 1950 körül teljesen átépítették
↑ Az 1856-ban készült torony hagymakupoláját 1958-ban cserélték le a mai csúcsosra
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Mezőörs&oldid=24940931”
Utoljára szerkesztve 2022. május 19., 13:24-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. május 19., 13:24
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.