fr sv hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu ca hu hu en hu fr hu hu hu hu hu ro hu fr hu hu hu hu hu hu hu oc hu hu hu sv hu sk sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr en hu en hu hu fr cs hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu eo fr ceb en hu eu ru en hu sv hu hu es hu hu hu hu hu hu sv en it fr fr hu hu hu hu hu en fr cs hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu fi hu hu hu hu hu hu fr hu hu cs fr fr hu en sv hu en hu hu hu tr en hu hu hu cs hu es hu hu hu hu hu hu hu id hu en hu hu fr de hu hu hu hu hu hu hu id hu jv hu pt hu hu fr hu hu nl cs hu tr cs fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu fr fr hu sv pl hu de pt fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu it hu hu hu hu hu pl hu sk hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu fr hu fr hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en eo fa fr he it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. június 3. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Börcs témájú médiaállományokat.
Börcs község Győr-Moson-Sopron megyében, a Győri járásban.
Magyarország északnyugati részén, Győrtől 13 km-re helyezkedik el. A település az M1-es autópálya és a Rábca folyó kereszteződésénél kialakult háromszögben fekszik. A fő közlekedési útvonalak elkerülik a falut. A Budapest–Bécs főútvonalra Abdánál lehet rátérni. A községhez legközelebb az egy km-re fekvő Győr–Sopron útvonal van. A Rábca folyó választotta el a községtől egészen 2000-ig. Ekkor hidat építettek a folyón, s azóta Börcs nem zsáktelepülés. A Rábca északi partján az áradásos területből egy nagyobb domb emelkedik ki, ezen települt meg a község.
Az oklevelek szerint a 12. század végén lakott terület volt. A helynév valószínűleg a ma már nem használatos Bér személynévből ered, de lehet a Bertalan személynév változata is, azaz Ber. A név végén olvasható „cs” (azaz Bercs) a kicsinyítő képzős változata. 1908-ban a községi törzskönyvbizottság véglegesen a Börcs változatot fogadta el. A község 1468 előtt a zirci apátság és a Szentgyörgyi grófok birtoka. Utóbbiaknak kastélyuk volt a faluban. 1489-ben a falu csere útján a győri püspök birtokába került, s a tulajdonában maradt az 1945-ös földosztásig. A templom mellé épített őrtorony és a falu sánccal való körbekerítése stabilizálta a község népességét. Fontos feladat volt a dombon álló, román kori kőtemplomot, s ezzel a győri vár körül húzódó védő- és megfigyelő pontokat teljessé tenni. Erre 1588-ban került sor, a vármegye a kőtemplom mellé egy kerek őrtornyot építtetett, s a templomot föld-sánccal vette körül. E kerek őrtorony adta német nevét a falunak. A német katonák 1590-ben bosszúból, mivel a helyiek nem fizették a zsoldot, felgyújtották a falut. Az igazi pusztulás a falura Győr 1594-es elfoglalásakor várt. Az újratelepülésre a vár 1598-as visszafoglalása után került sor. A 18. század a Rákóczi-szabadságharc leverése után nyugalomban telt el, egészen 1809-ig, I. Napóleon császár magyarországi hadjáratáig. Ez az időszak volt Magyarország történetében a békés gazdasági fejlődés korszaka. A jobbágyság eltörlése, a polgári tulajdon kialakulását jelentette. E folyamatot az 1853-ban kiadott úrbéri pátens szabályozta.
A sorscsapások nem kímélték a települést, 1866-ban kolerajárvány, 1876-ban árvíz pusztította a falut. Ebben az évben befejezték a Rábca szabályozását. 1886-ban ismét árvíz pusztított, majd a falu nagy része leégett. Az első világháborúban szinte minden családból részt vettek. 24-en lelték halálukat. A két világháború között a börcsiek többsége mezőgazdasági tevékenységet folytatott. 1938-ban 832 lakosból 713 volt az őstermelő, 64 iparos, és három kereskedő. A második világháborúban 28-an vesztették életüket, többségük a Donnál. A Második Ukrán Front csapatai 1945. március 31-én elfoglalták Öttevényt, Abdát és Börcsöt. A németek már elhagyták a falut. Harcok nem voltak a községben. 1945-ben összesen 845 katasztrális hold földet osztottak s ki, többségét a győri káptalan itteni birtokából. 168 holdat a Földműves szövetkezet megalapítására vettek igénybe. 1955 júliusában alakult meg az Aranykalász Termelőszövetkezet. A termelőszövetkezet 1956–os megszűnése, majd 1957. márciusi újjáalakulása után a végleges nagyságát 1959-re érte el.
A községnek az 1960-as évek jelentős változásokat hoztak. A régi épületeket elbontották, s helyükre kockaházakat emeltek. 1955-ben villamosították a községet, s megépült a posta. A község körzetesítés 1968-ban érte utol a települést. Abdához csatolták, s annak társközségévé lett. Az általános iskolát 1973-ban vonták össze, s ezután már csak az alsó tagozat maradt a településen.
A faluban katolikusok (kb. 75%-ban), s evangélikusok (kb. 20%-ban) élnek. 1912. október 1-jén indult meg az oktatás az evangélikus iskolában. Az ev. egyház által működtetett árvaházat 1938-ban avatták fel. Az evangélikus templom építését 1951-ben kezdték meg, s 1960-ban szentelték fel. Az urasági ispánlakot 1903-ban vásárolták meg iskolának, s 1905 novemberében avatták fel. Az iskolát 1991-ben felújították. A község legrégebbi egyesülete a Tűzoltó Egylet, amely 1889-ben alakult meg. 1930-ban létrejött a Polgári Lövészegylet. Az 1950-es években az egyesületeket megszüntették.
A falu arculata a rendszerváltást követően gyorsan változott meg. 1990-ben önálló önkormányzat alakult. A közigazgatási ügyeket továbbra is Abdával közösen végzik. A körjegyzőség hivatalának kialakítására, modernizálására 1995-ben került sor. A képviselő-testület üléseinek lebonyolítására, az esküvők ünnepélyes levezetésére, valamint a civil szerveződések működésének elősegítésére egy korszerű termet is kialakítottak. 1991-ben elkészült az orvosi rendelő és a ravatalozó. A sportcentrum az 1994-es évben került átadásra. 2001-ben új utcanyitásra került sor, amely hamarosan megtelt az újonnan felépült lakóházakkal. Ezért 2003-2004-ben újabb két utca kialakítására volt napirenden. A vezetékes infrastruktúrák közül a vizet 1985-ben, a gázt 1998–1999-ben és csatornát 1995-ben adták át. A 2004-es év legjelentősebb beruházása volt az utak rendbetétele 9000 m2 nagyságrendben. A településen önálló postahivatal és a helyi kábel TV hálózata működik. A csodálatos környezetnek köszönhetően (holtágak nyílt vízfelülete, erdők, ligetek, nádasok) a vidék alkalmas gyalogos, kerékpáros túrák lebonyolítására. A teleházat 1998-ban hozták létre a fiatalok kezdeményezésére, s amely a központja a Faluvédő és Művelődő Egyesületnek is.
1990-1994: Rácz Róbert (független)[3]
1994-1998: Rácz Róbert (független)[4]
1998-2002: Rácz Róbert (független)[5]
2002-2006: Rácz Róbert (független)[6]
2006-2010: Rácz Róbert (független)[7]
2010-2014: Rácz Róbert (független)[8]
2014-2019: Rácz Róbert (független)[9]
2019-től: Rácz Róbert (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,8%-a magyarnak, 1% németnek mondta magát (9,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 57,5%, református 2,5%, evangélikus 6,3%, görögkatolikus 0,8%, felekezeten kívüli 12,5% (19,8% nem nyilatkozott).[10]
Varga Béla emléktáblája, amelyet 2003. február 23-án lepleztek le. A tábla a magyarországi lengyelek fontos emléke, illetve emlékhelye.[11]
Varga Béla (1903–1995) katolikus pap, politikus, második világháborús lengyel menekültek támogatója.
Csángó András (1927–1967) Ybl-díjas építészmérnök.
↑ a b Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 25.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
↑ Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
↑ Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
↑ Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
↑ Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 23.)
↑ Börcs települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 25.)
↑ Buskó András (szerk.): Lengyel emlékhelyek. Budapest, 2003. 102. o. Archiválva 2016. február 7-i dátummal a Wayback Machine-ben, wysocki.hu
A Győri járás települései
Abda •  Bezi •  Bőny •  Börcs •  Dunaszeg •  Dunaszentpál •  Enese •  Fehértó •  Gönyű •  Győr •  Győrladamér •  Győrság •  Győrsövényház •  Győrújbarát •  Győrújfalu •  Győrzámoly •  Ikrény •  Kajárpéc •  Kisbajcs •  Koroncó •  Kunsziget •  Mezőörs •  Mosonszentmiklós •  Nagybajcs •  Nagyszentjános •  Nyúl •  Öttevény •  Pér •  Rábapatona •  Rétalap •  Sokorópátka •  Tényő •  Töltéstava •  Vámosszabadi •  Vének
Pusztai járás: Bőnyrétalap ·  Győrasszonyfa ·  Győrság ·  Győrszentmárton ·  Kisbarátfalu ·  Kisbaráthegy ·  Mezőörs ·  Nagybarátfalu ·  Nagybaráthegy ·  Nagyécsfalu ·  Nagyécshegy ·  Nyalka ·  Nyúlfalu ·  Nyúlhegy ·  Pázmándfalu ·  Pázmándhegy ·  Pér ·  Ravazd ·  Táp ·  Tápszentmiklós
Sokoróaljai járás: Csanakfalu ·  Csanakhegy ·  Csikvánd ·  Felpéc ·  Gyarmat ·  Gyirmót ·  Gyömöre ·  Győrszemere ·  Kajár ·  Kisbabot ·  Kismórichida ·  Kispéc ·  Koroncó ·  Ménfő ·  Mérges ·  Nagymórichida ·  Ómalomsok ·  Rábacsécsény ·  Rábaszentmihály ·  Rábaszentmiklós ·  Sokorópátka ·  Szerecseny ·  Tényőfalu ·  Tényőhegy ·  Tét ·  Újmalomsok
Tószigetcsilizközi járás: Abda ·  Alsóvámos ·  Ásvány ·  Bácsa ·  Balony ·  Bezi ·  Börcs ·  Csiliznyárad ·  Csilizpatas ·  Csilizradvány ·  Cakóháza ·  Dunaszeg ·  Dunaszentpál ·  Enese ·  Fehértó ·  Gönyű ·  Győrladamér ·  Győrsövényház ·  Győrszabadi ·  Győrszentiván ·  Győrújfalu ·  Győrzámoly ·  Hédervár ·  Kisbajcs ·  Kóny ·  Kulcsod ·  Kunsziget ·  Markotabödöge ·  Medve ·  Nagybajcs ·  Öttevény ·  Pinnyéd ·  Rábapatona ·  Rábcakapi ·  Ráró ·  Szap ·  Szőgye ·  Tárnokréti ·  Vének
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Börcs&oldid=23921168”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. június 3., 22:01
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.