hu en hu hu en hu hu hu pt en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu sk hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Mit tehettem volna? Nagyon szerette a szexet
"A megszokás ne álljon a fejlődés útjába."  (dr. House)
"Veszélyes dolog, ha az embernek igaza van valamiben,
amiben a hivatalos szervek tévednek." (Voltaire)
Amennyiben kérdése van, kérem forduljon szakértőnkhöz:
Use tab to navigate through the menu items.
Mit tehettem volna? Nagyon szerette a szexet
Biztosan kihívóan öltözködött, túlságosan szereti a szexet, minek ment haza egyedül, miért nem vigyázott magára jobban – nem Kiss László ügye az első, ahol az áldozat szerepét kezdik firtatni a nemi erőszak után. Az áldozathibáztatás jelenségét régóta ismeri a szociálpszichológia, a kérdés csak az, hogyan lehet rajta változtatni. Főleg egy olyan mélyen patriarchális társadalomban, mint a magyar.
Koholt vádak, koncepciós per, ártatlanságát bizonygató elkövető, kihívóan viselkedő, laza erkölcsű áldozat. Kiss László ügyébennemcsak az a vonulat az érdekes, miért nem beszéltek erről évtizedekig, hanem az is,ahogy a társadalom reagált,most, hogy felszínre bukkant az ügy. Érdekes, ugyanakkor egyáltalán nem meglepő.
Ugyan az 1961-es, csoportos nemi erőszak ügyében jogerős ítélet is született, az elkövetők pedig börtönben is ültek miatta, a magyar úszóválogatott szövetségi kapitánya a sajtónak elküldöttközleményében mégsem a bocsánatkérésre, hanem az akkori rendszer hiányosságaira helyezte a hangsúlyt.
Koholt vádak alapján, koncepciós perben született meg az a döntés, amelyet utóbb ártó és lejárató szándékkal tettek közzé rólam”– írta.
Még messzebbre mentek azok, akik az áldozatot kezdték el hibáztatni. Gyárfás Tamás, az úszószövetség elnöke az ATV Egyenes beszéd című műsorában megjegyezte, hogy Zsuzsanna – aki már nem él – egy tekintélyes ember lánya volt,„könnyen kapható”,és csak ő állította be úgy, hogy megerőszakolták. Az orvosi látleletet is tartalmazó ítélet szerint Kiss László előbb lefogta az áldozat kezét, befogta a száját, majd miután a nő eszméletét vesztette, harmadikként ő is közösült vele.
Nem ő volt az egyetlen, aki hasonló gondolatokat fogalmazott meg. Aczél Endre újságíró egy nyilvános Facebook-posztjában úgy emlékezett vissza az esetre, hogy az áldozat „szeretett kefélni”, soha nem bizonyosodott be, hogy lefogták, és csak szülei nyomására tett feljelentést. Arra is utalt, hogy Kisst és társait nagyon szerették a lányok. Aczél Endre később bocsánatot kért az írásért, amelyet szerinte nem a nyilvánosságnak szánt, és eltávolított az oldaláról.
A bocsánatkérés ellenére mind Gyárfás, mind Aczél reakciója jó példa arra, ahogy a társadalom a mai napig viszonyul a nemi erőszakhoz. Mindkettőtipikus esete annak, amit áldozathibáztatásnak hív a szakirodalom.„Az uszodában mindig ez folyik”, „imádta a szexet”, „állandóan kihívó ruhákban járt”, „sokat ivott” – a lehetőségek szinte végtelenek, ha arról van szó, hogy az áldozatban kell keresni a hibát, nem pedig az elkövetőben.
A most harmincéves Rita ma is rossz szájízzel gondol vissza az esetre, amikor egy buli után néhány férfi körbeállta, és fogdosni kezdte. Ennél tovább nem mentek, de a traumatikus élmény azóta kísérti. Segítségre nem számíthatott, a barátai sajnálták ugyan, de hozzátették, hogy nem kellett volna egyedül hazaindulnia.
Anna azt bocsátotta meg nehezen egykori főnökének, hogy nem törődött az ellene irányuló szexuális zaklatással.
„Amikor arra panaszkodtam neki, hogy férfi kollégáim rendszeresen megjegyzéseket tesznek a külsőmre, azt javasolta, öltözzek egy kicsit konzervatívabban” – mesélte.
Igazságos világba vetett hit
A témával foglalkozó szakértők már meg sem lepődnek a hasonló eseteken. Szabó Mónika, az ELTE Interkulturális Pszichológiai és Pedagógiai központjának adjunktusa az Origónak azt mondta: az áldozatok hibáztatása régen berögzült a magyar társadalomba.
A szakember szerint a mostani eset jó példa arra, amit a szociálpszichológia az „igazságos világba vetett hitként” ismer.
A felfogás szerint mindenki azt kapja a világtól, amit megérdemel, ez nagyban növeli az emberek biztonságérzetét”– mondta.
A szociálpszichológusok a hatvanas évek óta kutatják a jelenséget, ami meglepően gyakori a társadalmakban, hiszen mindenki szereti azt hinni, hogy van mód megelőzni az erőszakos cselekményeket.
„Ha valaki elhiszi, hogy a nemi erőszak áldozata hibázott a viselkedése miatt, akkor arról is meggyőzi magát, hogy ha ő jól viselkedik, akkor vele nem fog ilyen megtörténni, ettől pedig megnyugszik” – mondta Szabó Mónika.
A szakember szerint ez hamis biztonságérzetet ad, hiszen azt sugallja, hogy az erőszak elkerülhető, ha valaki jól viselkedik, pedig ez egyáltalán nem így van.
Sikeres volt, miért bántjuk
A szakember szerint egy olyan macsó és szexista országban, mint Magyarország, különösen erős ez a gondolkodásmód. Nyugat-Európában vagyaz Egyesült Államokban például már reflexszerűen leállítják az áldozatok hibáztatását,nálunk viszont még mindig úgy gondolják, könnyebb a nemi erőszak áldozatait megtanítani a „helyes viselkedésre”, ahelyett, hogy a fiúkat tanítanák meg arra, hogy nem szabad senkit megerőszakolni.
Ugyanebbe a gondolatkörbe tartozik az is, amikor a híres emberek esetében azzal védekezik a társadalom, hogy „mennyi mindent tett már le az asztalra”.
Működik, tehát élnek vele
Spronz Júlia, a Patent Egyesület jogásza szerint az sem véletlen, hogy a bántalmazók soha nem ismerik el, amit elkövettek, hiszen Magyarországon jól működik az áldozathibáztatás. A nemi erőszak elkövetői sokszor élnek ezzel, és áldozatukat próbálják hibáztatni.
A per törvénytelenségének emlegetése pont ilyen. Az elkövetők ilyenkor tudják, hogy beindítják a jól ismert reakciókat”– mondta.
Az előítéletek nagyon mélyen gyökereznek a magyar társadalomban. Spronz Júlia konkrét esetet is említett, amikor a bíróság egy nemi erőszak ügyét tárgyalta.
„A fiatal lány buliból ment haza, amikor egy ismeretlen rátámadt, bevonszolta egy kapuba, és megerőszakolta. Bár nagyon kedves és megértő volt a bíró, mégis az volt az első kérdése az áldozathoz,miért sétált éjszaka a nyolcadik kerületben, a tanúként beidézett barátjától pedig azt akarta tudni, miért engedte, hogy a barátnője egyedül menjen haza” – mondta.
Az sem véletlen, hogy Magyarországon ilyen elterjedt az áldozatok hibáztatása. A társadalom ugyanis mélyen patriarchális, a férfiaknak többletjogai vannak. A nők elleni erőszak éppen azért nem vált ki akkora reakciót, mert az ezt a társadalmi berendezkedést bontaná meg – mondta. Spronz Júlia szerintaz áldozatokat nemcsak a férfiak, hanem a nők is ugyanolyan arányban hibáztatják a történtekért.
Nem csoda, hogy a nemi erőszakoknak csak elenyésző részét jelentik az áldozatok a rendőrségen. A NANE és a Patent Egyesülethonlapján található statisztikák szerinta nők 20 százaléka esik nemi erőszak áldozatáulélete során, és további 20 százalék azoknak az aránya, akiket megpróbáltak megerőszakolni. Ehhez képest a nemi erőszakok maximum 10 százalékát jelentik be.
A szakértők szerint még messze a változás, de az utóbbi egy-két évtizedben rengeteg pozitív fejlemény történt. Spronz Júlia szerint ennek egyik jele, hogy a potenciális áldozatok, azaza nők tudatosabbak lettek, és lejjebb került az ingerküszöbük.
„A segélyvonalunkon öt éve még szabadkoztak, ha lelki bántalmazást jelentettek, mert azt gondolták, csak a durva fizikai erőszak a nemi erőszak. Ma már sokkal gyakrabban telefonálnak zaklatás miatt is” – mondta.
Ráadásul, míg a kétezres évek elején még csak a Patent és a NANE létezett, ma már gombamód nőnek ki a földből a segítő civil szervezetek. A régi, berögződött hagyományokat az internet és az ott fellelhető információk is segítenek megváltoztatni.
Spronz Júlia szerint idővel biztosan Magyarországon is megváltozik majd az emberek hozzáállása.
„Ez máshol sem volt gyors folyamat, nálunk is lassan megy, de bízom benne, hogy sikerül, hiszen a szemléletet formálni kell, ha igazi változást akarunk.”
Post not marked as liked
Zaklatás 3 - Lúgos támadás (interjú dr. Regász Máriával)
A Kapcsolattartás akadályozása (interjú dr. Regász Máriával)
Meddig mehet? – a családon belüli erőszak (TV Riport dr. Regász Máriával)
A Kúria szerint nem biztos, hogy a budai orvos csonkította meg Renner Erikát
47 jel, hogy egy nárcisztikussal élsz egy fedél alatt
Online segély indul bántalmazottaknak (Kommentár: dr. Regász Mária)
Hónapokkal a támadás előtt tudták a rendőrök, hogy savval fogja leönteni partnerét (Kommentár: dr. R
Lúgos ügy: Előzetesbe került a lúgos orvos, Renner Erika pedig a végsőkig kitart (Kommentár: dr. Reg
Lúgos ügy: Kilenc évet kapott a lúgos támadó
Kövessen (még nem üzemel)
MOM-tragédia: Megdöbbentő dol­gok de­rül­tek ki a gyúj­to­gató kisfi­ú­ról!
Tragédia: Diáktársai előtt ugrott a vonat elé az iskolában cikizett fiú! (Kommentár: dr. Regász Mári
Hivatalosan is csökkenti a szívbetegségek kockázatát a nyaralás
Beteges szörny lakozott benne
Hiába a rengeteg bejelentés a NAV-hoz, nem ugranak a pénzmosásra (Kommentár: dr. Regász Mária)
Pénzbüntetést kért az ügyészség Kenderesi Tamásra (Kommentár: dr. Regász Mária)
Szörnyű dolgot tett a nagymamájával a 9 éves fiú
Terjed az “adat-túszdráma” (Kommentár: dr. Regász Mária)
Így védheti meg magát a gyerek, ha megtámadják az utcán vagy a suliban (Kommentár: dr. Regász Mária)
Szexuális zaklatás miatt nyomoznak egy volt MSZP-s képviselő ellen (Kommentár: dr. Regász Mária)
28 évig ült börtönben ártatlanul (Kommentár: dr. Regász Mária)
4 hónap leforgása alatt fokozatosan tűnt el a teljes személyiségem (Kommentár: dr. Regász Mária)
Kenderesi: Hozzáértem a fenekéhez, de vétséget nem követtem el (Kommentár: dr. Regász Mária)
Jelek, amikből rögtön kiderül, ha fuldoklik a gyereked
Fénylik, de nem arany – a nárcisztikus személyiség (Kommentár: dr. Regász Mária)
A legszörnyűbb mondatok, amik párterápián hangzottak el
A FIÚ, AKIT ORVOSI UTASÍTÁSRA LÁNYKÉNT NEVELTEK
A gyereknek árt a testi fenyítés, függetlenül attól, hogy mit gondolunk róla (Kommentár dr. Regász M
Haldokló madarakat hazahordó macska ellen is jó a mesterséges intelligencia
Mit tegyél, ha rájössz, hogy bántalmazó kapcsolatban élsz? (Kommentár: dr. Regász Mária)
Mikor viheti el, és mi van, ha nem hozza vissza a gyereket? Amit tudni kell a gyermekláthatásról (Ko
Leugrott egy 12 éves kisfiú a hetedik emeletről! Búcsúlevelet is hagyott! (dr. Regász Mária)
Hat év után egy emésztőből került elő egy hétgyermekes anya holtteste (Kommentár: dr.Regász Mária)
Szeméremsértő kijelentéseket tett, miközben a nadrágját letolta (Kommentár: dr. Regász Mária)
"A gyermekvédelem ügye nem tűr kompromisszumokat” (Kommentár: dr. Regász Mária)
© 2007 by Kapcsolattartas.hu.