hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu is hu fi hu hu hu hu hu ca hu fr hu hu hu hu hu hu hu lt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi la hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr uz hu hu hu hu hu tr eo hu en cs de hu hu nb hu hu fr fi fi en is tr hu hu hu hu en hu hu fr en hu hu es hu hu en hu hu en hu az hu fr en hu ro hu en hu pl sv hu hu fr tr tr jv nb hu hu hu hu nb hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu de cs hu hu hu hu tr cs de hu eo hu uz es es de hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hbs_lat eo hu hu it hu fr hu en en pl hu hu hu hu hu hu pl de fr en pt pl hu en eo hu hu hu cs hu hu fr hu hu hu hu en cs de hu fr hu ca hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo fr he it ms nl ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. szeptember 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Hevesugra középkori eredetű római katolikus temploma
é. sz. 47° 45′ 40″, k. h. 20° 03′ 22″47.761, 20.056Koordináták: é. sz. 47° 45′ 40″, k. h. 20° 03′ 22″47.761, 20.056
A Wikimédia Commons tartalmaz Halmajugra témájú médiaállományokat.
Halmajugra község Heves megyében, a Gyöngyösi járásban.
Gyöngyöstől 10 kilométerre, a 3-as főúttól 5 kilométerre északra található. Környező települések: Detk, Ludas és Visonta. A települést keletről a Bene-patak, északról a Borhy-völgyi-patak határolja.
Halmajugra település 1950-ben jött létre Gyöngyöshalmaj és Hevesugra egyesítéséből. Mindkét település a történelem során többször elnéptelenedett.
Gyöngyöshalmaj nevét az 1332–1337. évi pápai tizedjegyzékben Holme néven említették, plébániája a patai kerületbe tartozott.
1466-ban több más helységgel együtt a Besenyei család birtokában találjuk. Az 1552, és az 1554 évi adóösszeírásban az elpusztult helységek között szerepelt. Később ismét benépesült, az 1589–1590. évi összeírásban már azok között a helységek között említették, amelyek az egri vár fenntartására szolgáltatták be a főpapi tizedet. 1635-ben 1 portája volt, és nemes községként szerepelt még az 1647. és az 1675. évi összeírásokban is.
1693-ban Balogh Mihály és Bartha György, 1741-ben pedig Almássy János birtoka volt. A 19. század első felében pedig Szepesy János, Darvas, Goszthony, Ondrekovics, Czövek, Almássy, Pauker és a Majzik családok voltak birtokosai.
1910-ben 703 lakosából 702 magyar volt, melyből 1721 római katolikus, 18 izraelita volt.
Római katolikus temploma 1900-ban épült.
Hevesugra az Aba nemzetség ősi birtoka volt, amely a nemzetség ugrai ágának jutott.
Az ugrai ág első ismert sarja az 1325-ben élt Miklós fia Csele, ennek fia Balázs (1343–1351), ezé pedig az 1375 ben említett Miklós volt, akik mind e néven fordulnak elő. Miklós fiai László, Tamás és Bertalan (1425), kiket szintén Ugraiaknak neveztetek. E család kihaltával birtokaikat Ugrán 1738-ban a Nánai Kompolthiak nyerték adományul.
Ugra plébániáját már az 1332–1337 évi pápai tizedjegyzék is említette.
A 16. század elején Nánai Kompolthi János, Zsigmond és Ferencz, valamint az Országh család között létrejött örökösödési szerződés szerint a Kompolthiak kihaltával az Országh család birtokába került.
Az 1554. évi adóösszeírás szerint 4 portája volt, ekkor Országh Kristóf birtoka volt. 1567-nen, Országh Kristóf halála után a nőági örökösök között hosszú per vette kezdetét az Országh birtokok miatt. Országh Kristóf nővére Borbála, férjezett Török Ferenczné 1569-ben eszközölt ki királyi adománylevelet Oroszlánkő várának tartozékaira, közötte Ugrára is, minek következtében Ugra Török Ferenc gyermekeinek birtokába került.
Az 1635 évi összeírásban fél, 1647-ben 1/4, 1675-ben 1/4 és 1686-ban szintén 1/4 portával volt felvéve.
1693-ban mint puszta, báró Haller Samu birtoka volt, 1741-ben pedig a Nyáry családé volt.
A 19. század elején a gróf Draskovich, gróf Esterházy és Gosztony családok, báró Orczy Lőrincz és Ullmann László voltak birtokosai. Később a Jeszenszky család szerzett itt birtokokat, majd Beökönyi Viktor lett a legnagyobb birtokosa.
1910-ben 571 magyar lakosából 570 római katolikus volt.
Római katolikus temploma 1720 körül épült.
1990–1994: Godó Ferencné (független)[3]
1994–1998: Godó Ferencné (független)[4]
1998–2002: Godó Ferencné (független)[5]
2002–2006: Somodi Tiborné (független)[6]
2006–2010: Somodi Tiborné (független)[7]
2010–2014: Somodi Tiborné (független)[8]
2014–2019: Somodi Tiborné (független)[9]
2019-től: Dr. Lakatos Rozália (független)[1]
A település népességének változása:
2001-ben a település lakosságának 65%-a magyar, 35%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,4%-a magyarnak, 35,7% cigánynak mondta magát (13,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 43,2%, református 1,1%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 30,5% (21,4% nem nyilatkozott).[11]
Ugrai . Szent Imre tiszteletére felszentelt gótikus római katolikus templom. A templom belsőt és a tornyát a 18. század közepén építették át. Műemlék.
Halmaji Szent Katalin tiszteletére felszentelt római katolikus templom.
Borovszky Samu: Heves vármegye
↑ a b Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. május 4.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 18.)
↑ Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 4.)
↑ Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 4.)
↑ Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 4.)
↑ Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
↑ Halmajugra települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 4.)
↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 14.)
Halmajugra a wiki.utikonyvem.hu oldalán
A Gyöngyösi járás települései
Abasár ·  Adács ·  Atkár ·  Detk ·  Domoszló ·  Gyöngyös ·  Gyöngyöshalász ·  Gyöngyösoroszi ·  Gyöngyöspata ·  Gyöngyössolymos ·  Gyöngyöstarján ·  Halmajugra ·  Karácsond ·  Kisnána ·  Ludas ·  Markaz ·  Mátraszentimre ·  Nagyfüged ·  Nagyréde ·  Pálosvörösmart ·  Vámosgyörk ·  Vécs ·  Visonta ·  Visznek
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Halmajugra&oldid=24225817”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 18., 19:31
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.