hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat es en de ceb nb fr de th en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu vi my en pt hu is en mg gl sv el ru de fr cs de hu ru ms hu hu hu hu hu fr hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr en en en fr sv hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar as az bg new bn ca hbs_lat vi cy da de fr el eo es et eu fa fi nn fr it fy de gd lt he hi hbs_lat hy hy it id es is it ja ka uz ko it lt lv en ml mr ms my nl nb nb fr pa pl pnb pt io ro ru en hbs_lat en sk sl et sq hbs_lat sv ta te th ceb tr oc fy ur uz vi pl zh xmf zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 4.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A 6 pontos Braille-karakter pontjainak számozása
A Braille-írás vagy Braille-ábécé (ejtése: [bráj],[1][2][3] nem *[brej]) egy speciális technikát alkalmazó ábécé, amelyet a francia Louis Braille alkotott meg 1821-ben, 12 éves korában a vak emberek számára. Segítségével az ő számukra is lehetővé vált az írás és olvasás elsajátítása.
A Braille-ban való kézzel íráshoz sorvezetőt és stílust használnak. A betűket hátulról domborítják ki, a betűk tükörképi párja szerint.
A vakok nagy része idős korára vesztette el látását, és nem tudta megtanulni a Braille-írást, így a vakos kultúra a szóbeli és az írásos kultúra között speciális helyzetben van. Ráadásul ebben a korban a tapintás érzékenysége is csökken.[4][5] A vak fiatalok körében népszerűbbek a beszélő képernyőolvasók. Vitatott kérdés, hogyan lehetne népszerűbbé tenni a Braille-írást. Magyarországon csak a vakok 10%-a ismeri.
Sokuk szégyelli megtanulni.[6] A Braille-használók eredményesebbek a tanulásban és a munkában is.
8 Az angol Braille
9 A magyar Braille
A módszer alapjául egy olyan kommunikációs módszer szolgál, melyet Charles Barbier fejlesztett ki, válaszul Napóleon azon igényére, hogy a katonái csendben és fény nélkül is tudjanak kommunikálni éjszaka. Ez volt az „éjszakai írás”. Ez a módszer túl bonyolult volt a katonák számára, ezért a hadsereg visszautasította. 1821-ben felkereste a párizsi Vakok Intézetét, ahol találkozott Braille-jal.
Ez volt a világ első binárisan kódolt írásrendszere karakterek megjelenítésére. A rendszer eredeti formájában két részből állt:
karakterkódolás a francia nyelv karaktereinek ábrázolására hat pontból álló halmazok segítségével,
a hatbites karakterek ábrázolása pontok segítségével (Braille-karakter).
Minden egyes Braille-karakter hat pontból áll, téglalap alakban elrendezve, két oszlopban. A pozíciók bármelyikén lehet pont, mely által összesen 2×2×2×2×2×2=64 variáció lehetséges. Az egyértelműség kedvéért egy adott variációt az alapján neveznek el, hogy melyik pozícióban van pont. A pontokat felülről lefelé és balról jobbra haladva növekvően számozzák, vagyis a bal oldali oszlopban a legfelső pont az 1, a legalsó a 3, a jobb oldaliban pedig a legfelső a 4, a legalsó a 6. A központozási karakterek szintén így jelennek meg.
A Braille-karakterek sokkal nagyobbak, mint a nyomtatott betűk, a sztenderd méretű (21 cm × 30 cm) lapon csak 25 sor fér el, soronként 43 karakterrel. A szükséges hely csökkentéséért és az olvasási sebesség növeléséért az angol nyelvet használó országokban szinte minden könyvet az ún. Grade 2 Braille módszer alapján írnak át, ami egy nyelvi tömörítő rendszert használ. Mint sok más nyelvi módszer, ez is szokások és gyakorlatok komplex rendszerét jelenti. Emellett külön gyorsírást is kidolgoztak. Magyarországon létezik ugyan rövidírás, de a mindennapi gyakorlatban csak néhány rövidítést használnak a könyvekben, kiadványokban, vagy a teljes átírást használják. A Braille-átíráshoz nagy gyakorlat és képesítés szükséges.
Minden nyelv saját Braille-írással rendelkezik, ami kis módosításoktól (például angol, francia, német) kezdve akár teljes átszervezésig (kínai, japán) eltérhet az eredeti formától, hogy kielégítse a nyelv igényeit. Külön Braille-írás van a magyar nyelvhez is.
A hatlyukú rendszer szöveg leírásán kívül más információk lejegyzésére is alkalmas, ezek külön erre a célra létrehozott kódolásokkal rendelkeznek: Németh−Braille matematikai képletekhez, Braille-kotta zenéhez stb. Egy ilyen notációban írt jelsorozatot speciális jellel kell kezdeni.
A számítógéppel való munka ennél több jelet kíván, ezért a szokásos hat pont alatt egy sorral több áll rendelkezésre. Ezzel 256 kombinációt lehet létrehozni, az üres jelet is belevéve. Ebben a rendszerben mások a nagybetűk, más kombinációk jelzik a számokat és az ékezetes vagy mellékjellel ellátott betűket. Ezek mellett 30 további jelet kell ismerni.
A Unicode-ban saját hely van lefoglalva a Braille-írásnak: hexadecimális 2800-tól 28FF-ig. A kombinációk a kódolásban kettes számrendszer szerint növekvő sorrendben következnek, ahol is az egyes helyi értékek sorrendje megfelel a pontok alább leírt számozásának.
1. sor [1] és [4]
2. sor [2] és [5]
3. sor [3] és [6]
4. sor [7] és [8]
A felhasználók a szöveget vagy normál, vagy Braille-billentyűzeten viszik be, és a Braille-lécen olvassák le a kimenetet. A képernyőolvasó soronként jelzi ki a képernyőn látható tartalmat. Sokan inkább a beszélő képernyőolvasót kedvelik, ami hordozható is, és barátoknál, munkahelyen is használható. A vakok nem használnak egeret, ehelyett billentyűkombinációkkal vezérlik a gépet.
Más készségek kellenek a tapintáson alapuló olvasáshoz, mint a síkíráséhoz. Az olvasó az ujjaival finom nyomást gyakorolva követi az általa olvasott szöveget, vigyázva arra, hogy ne tegye tönkre az általa olvasott írást. Ehhez különböző technikák alakultak ki.[7]
Lowenfield & Abel tanulmánya[8] mindkét mutatóujj használatát ajánlja. Javasolja továbbá, hogy amíg a jobb kéz a sor utolsó szavát olvassa, addig a bal kéz keresse meg a következő sort. Azonban azt is megmutatta, hogy a gyerekeknek nehezükre esik a két kezet egymástól függetlenül használni, a jobb kéz dominanciájával.
Eltérések, bővítések az angolhoz képest:
↑ Tótfalusi István 2006. Kiejtési szótár. Budapest, Tinta Könyvkiadó.
↑ Laczkó Krisztina - Mártonfi Attila 2006. Helyesírás. Budapest, Osiris Kiadó.
↑ Centre National de Ressources Textuelles et Lexicales
↑ Hogyan sajátítják el a vakok az írást-olvasást? – Sulinet.hu. [2009. június 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 22.)
↑ A Braille-írás és olvasás megtanulása felnőtt korban (összefoglaló az 5. Braille szemináriumról). [2015. május 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 22.)
↑ Louis Braille halálának évfordulója – MTA.hu. [2007. május 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 22.)
↑ B.F. Holland, 'Speed and Pressure Factors in Braille Reading', Teachers Forum, Vol. 7, September 1934 p. 13-17
↑ B. Lowenfield and G. L. Abel, Methods of Teaching Braille Reading Efficiency of Children in Lower Senior Classes. Birmingham, Research Centre for the Education of the Visually Handicapped, 1977
GravoBraille a Magyar Braille írásról[halott link]
Pajor Emese. Tapintható írásrendszerek, alternatív olvasási módszerek (PDF), Budapest,: Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Kar (2009). Hozzáférés ideje: 2012. március 10.  A teljes könyv elérhető a Magyar Elektronikus Könyvtárban
A Wikimédia Commons tartalmaz Braille-írás témájú médiaállományokat.
Pajor Emese: Tapintható írásrendszerek, alternatív olvasási módszerek
Írásportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Braille-írás&oldid=24986968”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 4., 02:39
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.