fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu hu hu en de hu hu en hu fr cs en hu hu hu hu de hu hu hu hu gl hu en hu fr hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz mhr id pl ro hbs_lat hbs_lat oc fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 1.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Bihardiószeg (románul Diosig, régebben: Diosig in Bihor) községközpont Romániában Bihar megyében.
Nagyváradtól 31 km-re északra, az Ér bal partján fekszik. A község néhány kilométerre található a magyar-román határtól, közvetlen összeköttetése van közúton a Létavértes-Sacuieni (Székelyhíd) határátkelővel.
1291-ben Gyozeg néven említik először. A falu eredetileg valószínűleg nem a mai helyén állott. A hagyomány szerint a tatárjáráskor lakói a határában levő szőlőhegy aljában lévő diófásban húzták meg magukat és itt építettek új falut maguknak.
1277-ben birtokosa a Gutkeled nembeli Drug fia Péter a lerombolt egyedi monostor köveiből tornyot építtetett, ezt 1310 körül Kopasz nádor lerombolta. A lerombolt torony köveiből várkastély épült, amely 1719-ben már rom volt, valószínűleg a mai református templom helyén állt.
1551. február 3-án I. Ferdinánd követei és Fráter György itt kezdték meg a tárgyalásokat Erdély átadásáról.
Miközben 1703. júliusában Rákóczi seregei átkeltek a Tiszán, Diószegen Bóné András és Gödény Pál vezetésével felkelés tört ki. A felkelők elfoglalták a várat, majd később csatlakoztak Rákóczihoz.
1910-ben 6269 lakosából 6206 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Székelyhídi járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 9442 lakosából 5372 magyar, 3107 román volt.
2003-ban Bihardiószeg községból kivált Biharfélegyháza.
2011-ben 6646 lakosából 4277 magyar (64,3%), 1781 román, 583 roma és 5 egyéb anyanyelvű.[2]
A települést érinti a Nagyvárad–Székelyhíd–Érmihályfalva–Nagykároly–Szatmárnémeti–Halmi–Királyháza-vasútvonal.
Zichy-kastély, a falu önkormányzata tulajdonába kerülve, 2014-re EU-s támogatással, mintegy 650 ezer €-s költséggel felújítva. A községi könyvtárnak és mezőgazdasági-szőlész-borász kiállításnak ad otthont.
Egyedi monostor - egykor a falu határában, a mai Egyedmajor területén állt, mely a Gutkeled nemzetség egyik ágának monostora volt.
A Diószeg-i borvidék: A diószegi borvidék hagyománya az 1569-1578 évek időszakára vezethető vissza. 1806 után, mikor a Zichy család átvette a diószegi uradalmat, az ágazat fejlődését nagymértékben és lelkesen támogatta a nagy tapasztalattal rendelkező Zichy Ferenc, aki a helységet Európa szerte híres bortermelő vidékké változtatta. Azért állítjuk ezt, mert 1860 után a diószegi borok több nemzetközi versenyen is részt vettek és számos díjat nyertek. Zichy Ferenc volt, aki Biharban a hivatásos bortermelés alapjait megteremtette.
Itt született Diószegi Kis István (1635–1698) református püspök.
Itt született Kiss Pál (1809–1867) honvédtábornok.
Itt található Kornya Mihály (1844–1917) baptista prédikátor nyughelye. A "paraszt-próféta" tevékenységének egyik központja Bihardiószeg volt.
Itt született Mikecs László (1917–1944) tanár, néprajzkutató.
Itt született Radu Vasile Igazság (1953–) animációs filmrendező, fotóművész, egyetemi tanár.
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bihardiószeg&oldid=24421311”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 27., 12:31
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.