hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru en en sv hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az en hbs_lat da ceb de el eo es et fa fi fr lt id is it ja ka ko de it lt lv ml fa ms nl nb pl pt ro ru si en sv tr fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. szeptember 2. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A riói egyezmény vagy teljes címén A biológiai sokféleségről szóló egyezmény (angolul: Convention on Biological Diversity) 1992. június 13-án Rio de Janeiróban aláírt nemzetközi egyezmény, amely állást foglal az ember (emberi társadalom) és a természet (élővilág, biológiai sokféleség, biodiverzitás) viszonyának meghatározásában. Az egyezmény nem csupán az alapelveket és a feladatokat határozza meg, de intézkedik a végrehajtás funkcionális, szervezeti és finanszírozási kérdéseire vonatkozóan is. Az egyezményt Magyarországon az 1995. évi LXXXI. törvény hirdette ki.
1 Az egyezmény megkötése
3 Az egyezményből következő kötelezettségek
4 Az egyezmény szervezete
Az ENSZ 1992-ben Rio de Janeiróban rendezett Környezet és fejlődés konferenciáján (Föld-csúcs) született meg A biológiai sokféleségről szóló egyezmény, az éghajlat-változási keretegyezmény, valamint elfogadták a fenntartható és tartamos erdőgazdálkodás alapelveit, illetve meghatározták a sivatagosodással foglalkozó nemzetközi megállapodás kidolgozásának szükségességét. Ezek közös alapelveit a „riói nyilatkozatban” rögzítették.
A biológiai sokféleség (biodiverzitás) megőrzése, komponenseinek fenntartható használata, a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos elosztása, beleértve a genetikai erőforrásokhoz való megfelelő hozzáférhetőséget, technológiák átadását és pénzeszközök biztosítását.
Az egyezmény egyensúlyra törekszik a három hangsúlyos cél megfogalmazásában a megőrzés, a használat és a hasznok megosztása között.
Az egyezmény értelmében a biológiai sokféleség a bármilyen eredetű élőlények közötti változatosságot jelenti, beleértve többek között a szárazföldi, tengeri és más vízi-ökológiai rendszereket, valamint az e rendszereket magukban foglaló ökológiai komplexumokat; ez magában foglalja a fajokon belüli, a fajok közötti sokféleséget és maguknak az ökológiai rendszereknek a sokféleségét.
A biológiai sokféleségről szóló egyezmény nem klasszikus természetvédelmi egyezmény, hiszen a célkitűzései nem csupán a természetvédelemre utalnak, hanem a társadalom érdekeit közvetlenül szolgáló hasznosításra. Az Egyezmény azért különleges, mert az egész élővilágra vonatkozik, vagyis minden élőlény és élő rendszer fennmaradását, a földi élet valamennyi formájának egyetemes védelmét tűzi ki célul. A biológiai változatosság értéke ugyanis egyaránt rejlik annak komponenseinek ökológiai, genetikai, tudományos, oktatási, szociális, gazdasági, kulturális és esztétikai értékeiben.
Az egyezményből következő kötelezettségek[szerkesztés]
Az egyezmény megfogalmazza a részes államok által elvégzendő feladatokat, a biológiai sokféleség fenntartható hasznosításával kapcsolatban, valamint a kutatás és képzés, a közoktatás és tájékoztatás, a környezeti hatások vizsgálata és a káros hatások minimalizálása, a technológiák hozzáférhetősége és átadása, az információcsere, illetve a finanszírozás területén.
Az egyezmény legfőbb döntéshozó szerve a Részes Felek Konferenciája (Conference of the Parties, COP).
A Biológiai Sokféleség Egyezmény és a Biológiai Biztonság honlapja
F. Nagy Zsuzsanna–Foltányi Zsuzsanna–Gyulai Iván: A riói egyezmények magyarországi végrehajtása. A környezetvédő, természetvédő szervezetek véleménye; Magyar Természetvédők Szövetsége, Bp., 1997
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Riói_egyezmény&oldid=24182011”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 2., 09:29
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.