hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu de hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fi hu hu en pl pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hbs_lat sv hu hu hu nl hu hu en es hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat sk hu hu de hu hu nl de hu pl pl cs hu es et hu hu hu hu hu hu hu hu hu id hu hu hu hu en hu es sl hu cs hu hu hu hu et hu hu hu eo hu pt hu hu ca hu hu es hu hu hu hu hu hu es cs de it tr en en hu hu hu fr pt en en cs en de en hu hu hu en hu de hbs_lat en hu ca de is hu hu hu pl en en en hu hu hu ca sk en en pt cs es en hu hu es en hbs_lat pl es pl ceb fr es en en en hu en en en en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ru de es et fi fr it ja ka kk ko lv ms ne pt ru en th fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Malajzia világörökségi helyszínei – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. június 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Malajzia területéről eddig négy helyszín került fel a világörökségi listára, öt helyszín a javaslati listán várakozik a felvételre.
Védett terület: 75 370 ha, hivatkozás: 1012
A Kinabalu Parkot 1964-ben alapították Borneó északi részén, névadója a Kinabalu-hegy Délkelet-Ázsia legmagasabb hegye a Himalája és Új-Guinea közötti térségben. A 4095 méter magas hegy és környéke ősi és változatos növényvilágáról nevezetes, ami a trópusi alföldtől az alpesi fennsíkokig terjed, magába foglalva hegyvidéki esőerdőket, trópusi lombhullató erdőket, magashegyi erdős területeket és erdőhatár feletti cserjéseket. A legalsó, a trópusi esőerdő szintjén több mint ezer orchidea faj él, az összes edényes növényfajok száma 5-6 ezerre tehető. A kivételes fajgazdagság miatt a hegyet Délkelet- Ázsia „növényi központjának” tartják. A lombhullató erdőkben negyven tölgyfélét azonosítottak. A park állatvilága is változatos eddig 112 emlősfajt figyeltek meg köztük 4 főemlőst is, valamint 326 madárfajt, ami Borneó teljes madárvilágának a fele. A terület növényei több helyről származnak és egyaránt mutatnak himalájai, kínai, ausztrál és malajziai jellegzetességeket is.
Gunung Mulu Nemzeti Park
Védett terület: 52 864 ha, hivatkozás: 1013
A nemzeti park Borneó szigetén Sarawak tartományban terül el. A védett terület meghatározó tájelemei a Gunung Mulu-hegy 2377 méter magas homokkő csúcsa, 50 méteres magasságot elérő fűrészfogas, éles sziklaoszlopok és egy hatalmas barlangrendszer a Sarawak csarnokkal ami a világ eddig ismert legnagyobb barlangürege. A barlangrendszerben tanulmányozható bolygónk geológiai fejlődése és a barlangi állatok evolúciója. A barlangok korát 30 millió évesre becsülik. Az üreges táj vulkáni eredetű, ami homokba süllyedt majd ellepte a tenger. A ma is látható mészkőelemeket korallok és tengeri állatok hozták létre. A park növényvilága is jelentős, itt található egy helyen a legtöbb pálmaféle, 20 pálmanemzetség 109 faja. A barlanghálózatban egyedülállóan nagy egyedszámú szalangána- és denevérpopuláció él, például csak a borneói szelindekdenevérből megközelítőleg 3 millió példány.
Bandar Melaka és George Town, a Malaka-tengerszoros történelmi városai
Védett terület: 218,76 ha, puffer zóna: 392,84 ha, hivatkozás: 1223
A Malaka-szoros két történelmi városa Malajzia gyarmati múltját tükrözi. Várostervezésükben és épületeikben a maláj, a kínai, az indiai kultúrák valamint három egymást követő európai gyarmatosító hatalom (portugálok, britek és hollandok) építészetének jellegzetességeit ötvözik. A két város közül Melaka a régebbi, a 14. század végén alapították és az ország korai történelmének nyomait őrzi. Legfontosabb épülete a holland kormányzó palotája, Ázsia legrégebbi máig fennmaradt holland épülete, ami jelenleg múzeum. George Town városképét a 18. század végétől a 20. századig tartó brit fennhatóság határozza meg, alapítása is hozzájuk kötődik, 1786-ban telepedtek le itt brit kereskedők. George Town napjainkban multikulturális település, malájok mellett nagy számban élnek itt indiaiak, mianmariak és kínaiak is. A két település két különböző történelmi és fejlődési időszakot jelenít meg és egyedülálló kulturális egységet képvisel Ázsia délkeleti részén.
A Lenggong-völgy régészeti helyszíne
Védett terület: 398,64 ha, puffer zóna: 1 786,77 ha, hivatkozás: 1396
A Leggong-völgyben a Perak folyó mentén nyílt területen és barlangi lelőhelyeken rekonstruálható az emberi törzsfejlődés folyamata 1,83 millió évvel ezelőttől i. sz. 300-ig. A feltárások során a paleolitikumra datálható kőeszközök kerültek elő egy ősi folyó medréből és egy tó partjáról. Egy 1,83 millió évvel ezelőtti meteor becsapódás elterelte a folyót és ennek köszönhetően maradtak fenn ezek az őskőkori szerszámok a mai Bukit Benuh lelőhelyen, köztük olyan szakócák, amelyek a legrégebbiek közül valók Afrikán kívül. Ez egyben bizonyíték a hominidák korai megjelenésére Délkelet-Ázsiában. Kota Tampannál 70 ezerévesre becsült szerszámokat tártak fel, a lelőhelyet lakói feltételezhetően egy vulkánkitörés miatt hagyták el. Ezen kívül fontos lelőhely Bukit Fawa 100 – 200 ezerévesre becsült szerszámaival, és Bukit Buhum ahonnan 40 ezeréves leletek kerültek elő. A lelőhelyek nagy száma relatíve jelentős félnomád népességet feltételez. Itt tárták fel Délkelet-Ázsia legrégebbi teljes csontvázát is az úgynevezett Peraki Embert, kora kicsivel több mint 12 ezer év. A völgyben húsz karsztbarlangot is tanulmányoztak, ezek közül háromban történelem előtti temetkezések nyomaira bukkantak.
Gunung Mulu Nemzeti Park
Bandar Melaka és George Town,
Világörökségek enciklopédiája. Kossuth Kiadó (2011). ISBN 963-09-6595-8
UNESCO. Világörökség. Partvonal Kiadó (2010). ISBN 963-991-049-2
Malajzia az UNESCO világörökség oldalán (angolul)
Malajzia javaslati listája az UNESCO honlapján (angolul)
Gunung Mulu Nemzeti Park ·  Kinabalu Park
Melaka és George Town · A Lenggong-völgy régészeti helyszíne
Sablon:Világörökségi helyszínek országok szerint
Világörökségi helyszínek országok szerint
Saint Kitts és Nevis
Világörökségportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Malajzia_világörökségi_helyszínei&oldid=23939850”
Világörökségi helyszínek országok szerint
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. június 9., 14:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.