hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu pl hu hu de hu en hu hu en hu hu es hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en hu pl hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
jogász, politikus, az országgyűlés elnöke
Ez a szócikk a politikusról szól. Hasonló címmel lásd még: Szili Katalin (egyértelműsítő lap).
Szili Katalin (Barcs, 1956. május 13. –) magyar jogász, humánökológus, politikus, országgyűlési képviselő, miniszterelnöki megbízott, az Országgyűlés volt elnöke. 1994 és 1998 között a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium politikai államtitkára. 1998 és 2002 között az Országgyűlés alelnöke, 2002 és 2009 között annak elnöke, 1994-től az MSZP színeiben bejutott parlamenti képviselő. 2010 októberében távozott a pártból, és saját pártot alapított Szociális Unió néven, melynek elnökévé is választották. Szintén elnöke a 2013 szeptemberében megalakult választási pártnak, a Közösség a Társadalmi Igazságosságért Néppártnak.
A Magyar Köztársaság Országgyűlésének elnöke
2002. május 15. – 2009. szeptember 14.
1956. május 13. (66 éves)
Commander with Star of the Order of Merit of the Republic of Poland
Grand Cross of the Order of Civil Merit (2007)
A Wikimédia Commons tartalmaz Szili Katalin témájú médiaállományokat.
2 Politikán kívüli karrierje
Édesapja kereskedelmi előadóként, édesanyja könyvelőként dolgozott. Tizenkét éves korában egy baleset következtében elvesztette bal kézfejét (egy gránát felrobbant a kezében),[1] emiatt keze eltakarásához kendőket visel, vagy zsebre teszi azt a nyilvánosság előtt. Ünnepélyes alkalmakkor általában a bőre színéhez passzoló műkézfejet visel.
A pécsi Nagy Lajos Gimnáziumban érettségizett, majd a Janus Pannonius Tudományegyetemen hallgatott jogot, ahol 1981-ben szerzett jogi végzettséget. 1990 és 1992 között az Eötvös Loránd Tudományegyetem TTK humánökológia szakán tanult, 2001-ben politológiából szerzett diplomát Pécsett.
Diplomázása után a Pécsi Városi Tanács gyámügyi előadója, 1984-től csoportvezetője volt. 1985-ben a Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatósághoz került, előbb jogtanácsos volt, majd hatósági osztályvezetőként dolgozott. A rendszerváltás után a Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság, majd a Környezetvédelmi Felügyelőség hatósági vezetője volt 1992-ig.
2003-ban a Pécsi VSK női kosárlabda-szakosztályának társadalmi elnökévé választották, a posztot 2005-ig viselte. 2008-ban a Pécsi Tudományegyetem címzetes egyetemi docense lett.
1983 és 1989 között az MSZMP tagja, 1989-ben az MSZP alapító tagja. 1992 és 1994 között pécsi önkormányzati képviselő volt. Emellett 1993 és 1994 között az MSZP parlamenti frakciójának szakértője volt. Az 1990-es országgyűlési választáson képviselőjelölt, majd 1994-ben egyéni képviselőként (Baranya megye 2. választókerület) bejutott az Országgyűlésbe. 1998 és 2006 között minden alkalommal megnyerte választókerületét, a 2010-es országgyűlési választásokon viszont pártja Baranya megyei listájáról jutott a törvényhozásba.
1994-ben a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium politikai államtitkárává nevezték ki, mely posztot az 1998-as kormányváltásig viselte. Ebben az időben az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottság (OMFB) Tanácsának tagja is volt. 1997-ben megválasztották pártja Baranya megyei elnökévé. Egy évvel később a párt országos nőtagozatának elnöke lett. Mindkét posztját 2001-ig viselte. 2000 és 2004 között a párt országos elnökhelyettese volt. 1998-ban az Országgyűlés alelnökévé, majd 2002-ben a Magyar Köztársaság első női házelnökévé választották. Tisztsége folytán a Szent Korona Testület tagja is lett.
A 2009-es időközi pécsi polgármester-választásra az MSZP helyi szervezete Szilit jelölte, aki a jelölést elfogadta.[2] A választáson a szavazatok 34,14 százalékának megszerzésével alulmaradt a 65,83 százalékot begyűjtő Páva Zsolttal, a Fidesz és a KDNP közös jelöltjével szemben.[3] 2009 nyarán bejelentette, hogy lemond az Országgyűlés elnökének posztjáról, hogy aktívabban részt tudjon venni a választási kampányban. Utódját, Katona Bélát szeptember 14-én választották meg. 2009-ben megalakította a Szövetség a Jövőért Mozgalmat, majd a kilépést követően, Szociális Unió nevű pártját, amelynek elnökévé is választották. Emiatt párttagsága megszűnt és kilépett az MSZP országgyűlési frakciójából.[4] A 2014-es országgyűlési választáson egy új pártformáció, a KTI, a Közösség a Társadalmi Igazság Néppárt, mint választási párt elnökeként és listavezetőjeként indult, de a párt a listás szavazatok mindössze 0,22%-ot kapta meg, így mandátumot nem szerzett. 2015. március 1-jétől miniszterelnöki megbízottként tevékenykedik.[5] Egy 2017-es interjúban visszautasította azokat a vádakat, melyek szerint megalkudott volna a Fidesszel, elárulta volna a baloldalt, vagy hogy a Fidesz szocialista „díszpintye” lenne, mert szerinte a nemzetnek fontos munkát végez, 2010 óta nem tagja az MSZP-nek, és azok kritizálják, akiknek nemzeti ügyekben „rossz a lelkiismeretük”. A későbbi kis pártjai kudarcait az anyagi lehetőségek hiányával magyarázta.[6] 2021 szeptemberében Harmincból tíz című, főleg kisebbségi nemzetpolitikával foglalkozó könyve kapcsán tartott könyvbemutatót, ahol egyebek mellett hangsúlyozta, hogy szerinte se az ellenzék, se az Európai Unió nem képviseli eléggé a nemzeti kisebbségek jogait. Kitért arra is, hogy ugyanakkor korábbi pártjában ő képviselte a leghangsúlyosabban a lojalitást ezen kisebbségek felé.[7]
2005. április 15-én az MSZP kongresszusa Szilit jelölte Mádl Ferenc utódjául a köztársasági elnöki posztra. A kisebbik koalíciós párt, az SZDSZ nem támogatta Szili megválasztását azzal az indokkal, hogy nem szeretnének pártpolitikust látni az államfői székben. Ennek megfelelően Mécs Imre, Wekler Ferenc és Béki Gabriella kivételével nem is szavaztak a választáson (utóbbi kettő is csak a 3. fordulóban). Az MDF és a Fidesz Szilivel szemben Sólyom Lászlót, az Alkotmánybíróság első elnökét jelölte köztársasági elnöknek. A szavazás az Országgyűlésben június 6-án és június 7-én zajlott le. Szili a döntő harmadik fordulóban 182:185 szavazataránnyal alulmaradt, így továbbra is az Országgyűlés elnöke maradt. 2021-ben utólag úgy értékelte jelöltségét, hogy megválasztása esetén nagyobb hatással lehetett volna az MSZP nemzetpolitikájára. De állítása szerint az a „gyűlöletstruktúra” sem alakult volna ki, ami most van, mert ő mindig és mindvégig, ahogyan ezt házelnökként is tette, a párbeszéd és a nemzeti alapkérdésekben az együttműködés híve volt.[7]
Férjezett, férje építőmérnök. Egy autóbalesetben elhunyt baráti házaspár két gyermekét nevelik, saját gyermekük nincs.
A fenntartható fejlődés felé. A Magyar Szocialista Párt környezetvédelmi programjának tervezete és korábbi környezetvédelemmel foglalkozó programok; szerk. Gulyás Mihály, Szili Katalin; Szelén, Bp., 2000
"Muszáj baloldalinak lennünk!" – egy vita tanulságai. Szili Katalin előadása; Civil Akadémia Alapítvány, Bp., 2007 (Andrássy úti esték)
Kendőzetlenül. Válogatott írások, interjúk, 2002-2009; Ventus Commerce, Bp., 2009
Kendőzetlenül. Válogatott írások, interjúk, 2002-2009; 2. bőv. kiad.; Ventus Commerce, Bp., 2010
Ahelyett, hogy zöldeket beszélnénk. Magyar Nemzet, 2019. szeptember 9. [8]
Mit kell tudni az autonómiáról? Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. Bp.,2019 [9]
Kalmár Ferenc - Dr. Szili Katalin: A nemzeti kisebbségvédelem javasolt alapelvei az Eu-ban. Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. Bp., 2019
Kalmár Ferenc - Dr. Szili Katalin: A nemzeti kisebbségvédelem javasolt alapelvei az Eu-ban. 2. bőv. kiad. Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. Bp., [10]
Francia Köztársaság Becsületrendje (2005)
↑ Archivált másolat. [2019. április 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 7.)
↑ Szili indul a pécsi polgármesteri címért origo.hu, 2008. február 24.
↑ Pécs: Páva Zsolt fölényesen megnyerte a polgármester-választást Archiválva 2009. május 12-i dátummal a Wayback Machine-ben (inforadio.hu, 2009. május 10.)
↑ Szili Katalin kilépett az MSZP-frakcióból, index.hu, 2010. október 4.
↑ Miniszterelnöki megbízott lett Szili Katalin, index.hu, 2015. március 19.
↑ Megdolgozom a béremért – Szili Katalin: Nem 2014-ben kezdtem el a nemzettel foglalkozni Archiválva 2017. szeptember 15-i dátummal a Wayback Machine-ben 168 Óra, 2017. szeptember 7.
↑ a b Ezt is megéltük: Szili Katalin az ellenzéktől félti az elmúlt tíz évet Telex, 2021. szeptember 14.
↑ Báthory díjak. Bolyai Egyetem. (Hozzáférés: 2014. november 19.)
MTI Ki Kicsoda 2009, Magyar Távirati Iroda Zrt., Budapest, 2008, 1064. old., ISSN 1787-288X
Jónás Károly – Villám Judit: A Magyar Országgyűlés elnökei, 1848–2002. Almanach. Argumentum Kiadó, Budapest, 2002, ISBN 963-446-225-1, 429-432. o.
Szili Katalin személyes honlapja
Szili Katalin országgyűlési adatlapja
Szili Katalin életrajza az MSZP honlapján
Beszélgetés Szili Katalinnal, az Országgyűlés alelnökével. Szarvas István Hetedhéthatár Magazin
A házelnök válaszolt lapunk kérdéseire Szarvas Istvánhttp://hetedhethatar.hu/hethatar/?p=127[halott link]
Galló Béla: Mindig a haza – Szili Katalin pályaíve (2018)
Áttekintés Szili Katalin MSZP-hez és Gyurcsány Ferenchez fűződő viszonyáról, a volt miniszterelnök mentelmi jogáról szóló szavazás kapcsán (Index, 2011. szeptember 13.)
A magyar Országgyűlés elnöke
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szili_Katalin&oldid=24789293”
Utoljára szerkesztve 2022. március 22., 20:37-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. március 22., 20:37
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.