hu es hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sl hu de en gl hu en hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar ru bg hbs_lat ca id hbs_lat de el es eu fa fi fr he hbs_lat hy id it ja ka ko it be nl nb pl pt ru sk sl hbs_lat sv tr fy xmf zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2019. július 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 33° 01′ 06″, k. h. 35° 34′ 09″33.018333333333, 35.569166666667Koordináták: é. sz. 33° 01′ 06″, k. h. 35° 34′ 09″33.018333333333, 35.569166666667
A Wikimédia Commons tartalmaz Hácór témájú médiaállományokat.
Hácór (héber: תל חצור Tel Hacor) ókori város a mai Izrael északi részén. Romterülete 6 km-re fekszik Ros Pinnától (רֹאשׁ פִּנָּה), a Ros Pinna-Tiberias út mellett. 2005 óta az UNESCO kulturális világörökségének része.
A várost már a középső bronzkor óta említik az egyiptomi és mezopotámiai szövegek. A rajta keresztül vezető út révén ugyanis nagy kereskedelmi jelentősége volt mindkét irányban. Területét tekintve a legnagyobb volt a Kr. e. 2. évezredbeli kánaáni városok között.
Két részből állt, az egyik volt az ún. felsőváros, egy dombon fekvő, jól kiépített és a kora bronzkortól kezdve a hellenisztikus korig (megszakításokkal) lakott város. A másik része volt a domb tövében elterülő alsóváros, amelynek kiterjedése 70 hektár - kb. hatszorosa volt a dombon épült városénak.
Összesen 21 települési réteget elemeztek ki az ásatások eredményeként. Ezek közül a négy legalsó réteg a korai bronzkor közepétől a középső bronzkor első szakaszáig, kb. Kr. e. 1850-ig terjed, mégpedig csak a dombon, a felsővárosban. Majd a következő században terjedt át a település az alsóvárosra és ekkor vált az egész város a hükszoszok birodalmának egyik fontos városává. Maga a város erődrendszerével együtt ismételten újjáépült és virágzott az egész kánaáni korban. Becslés szerint 40 000 lakosa lehetett. Két kánaáni templom romjai is napvilágra kerültek. Számos kultuszi tárgyat találtak, egy oltárt, áldozati felszerelést, bálványszobrocskákat.
A kánaáni város a Kr. e. 13. század végén teljesen elpusztult, minden bizonnyal Józsué honfoglalása következtében. Az új honfoglalók eltörölték a korábbi város kultúráját. Az alsóváros ettől kezdve lakatlan maradt és a dombon is csak kis létszámú, inkább félnomád és igen szerény materiális kultúrával rendelkező izraeli népesség lakott. Csak Salamon király idejében épült újjá a város, ettől kezdve megint jelentős hely lett. (Az Ószövetség említi, hogy Salamon megerősítette Megiddó, Gézer és Hacor városát.[1]) A várost kazamáta-falrendszer vette körül; a nyugati részen egy erős fellegvár épült, amely századokon át megmaradt.
Hácór az Izraeli Királyság északi határának közelében lévén, ki volt téve az arámok, majd az asszírok támadásainak. II. Jeroboám király idején egy erős földrengés okozott súlyos károkat. (Talán az, amire az ószövetségi Ámós 1,1[2] és Zak. 14,5[3] emlékezik.)
III. Tiglat-Pileszer asszír uralkodó Kr. e. 733-ban elfoglalta Hácórt és elpusztította erődítményeit. Ezzel a város jelentősége megszűnt, lakossága erősen lecsökkent. Kisebb izraelita település volt ugyan az assír, majd a perzsa és a hellenisztikus korban is egy citadella körül. Kr. e. 150 körül azonban végleg elnéptelenedett.
↑ 1. Kir. 9, 15
↑ Jeroboámnak, a Jóás fiának, Izráel királyának idejében, két esztendővel a földindulás előtt. Ámós 1,1
↑ és úgy futtok, amint futottatok a földindulás elől Uzziásnak, Júda királyának napjaiban Zak. 14,5
Dr. Tóth Kálmán: A régészet és a biblia
Klaus Vogt: Stuttgarti Biblia kislexikon, 1974.
Kroll Gerhard: Jézus nyomában
Akkó óvárosa  ·  Maszada régészeti lelőhelye  ·  Tel-Aviv  ·  Bibliai lelőhelyek – Megiddó, Hacor, Beér-Seva  · A tömjénút városai a Negev-sivatagban (Haluza, Mamshit, Avdat és Shivta)  ·  Bahái szent helyek – Haifa és Nyugat-Galilea  · Kármel-hegyi barlangok  · Bét Guvrin és Maresha barlangjai  ·  Bet She’arim nekropolisza
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hácór&oldid=21563295”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2019. július 29., 17:05
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.