hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu en hu hu hu hu hu hu hu vi hu fr hu hu hu hu hu hu hu lt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr en hu en hu hu fr cs hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu eo fr ceb en hu eu ru en hu sv hu hu es hu hu hu hu hu hu sv en it fr fr hu hu hu hu hu en fr cs hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu fi hu hu hu hu hu hu fr hu hu cs fr fr hu en sv hu en hu hu hu tr en hu hu hu cs hu es hu hu hu hu hu hu hu id hu en hu hu fr de hu hu hu hu hu hu hu id hu jv hu pt hu hu fr hu hu nl cs hu tr cs fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu fr fr hu sv pl hu de pt fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu it hu hu hu hu hu pl hu sk hu hu hu hu en cs de hu hu hu ru en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fa fr he it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 28.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Mosonszolnok témájú médiaállományokat.
Mosonszolnok (németül: Zanegg, horvátul: Canig[3]) község Győr-Moson-Sopron megyében, a Mosonmagyaróvári járásban található..
A település a Mosoni-síkságon helyezkedik el, a Szigetköz és a Fertő-Hanság-medence találkozásánál létező kistáj, nyugaton a Parndorfi-fennsíkig húzódik. Felszíne teljesen sík, tengerszint feletti magassága átlagosan 1-2 méterrel magasabb, mint a Szigetköz talajszintje. Az M1-es autópályától 6 kilométerre, az E65-ös európai úttól (illetve a 86-os főúttól) 4 kilométerre fekszik.
A település közúton a legegyszerűbben a 86-os út felől közelíthető meg, amelyről Mosonmagyaróvár és Jánossomorja között félúton kell letérni a 8506-os útra; ezen az útvonalon érhető el az M1-es autópálya irányából is. Elérhető még az 1-es főútról Mosonmagyaróvár északi külterületén nyugatnak letérve, a 8505-ös úton is.
A hazai vasútvonalak közól a települést a MÁV 16-os számú Hegyeshalom–Szombathely-vasútvonala érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Mosonszolnok vasútállomás a község nyugati szélén helyezkedik el, közúti elérését a 8505-ös útból kiágazó 85 307-es számú mellékút biztosítja.
A régi Moson vármegye egyik legvárosiasabb, legszebb faluképét mutató község, okleveles története „Szolnok névvel” való említése 1399-ből származik Zolnok névvel.1450-től német nevén Czanig-ként, majd Zanegg-ként jegyzik évszázadokon át az Óvári uradalomhoz tartozó települést. Az urbáriumokban Szolnok-Zanegg változatokban szerepel, 1908-tól lett a neve Mosonszolnok.
Birtokosai vagy zálogos urai a 18. századtól kezdve mindig a Habsburg szövetségesek voltak (pl. Savoyai Jenő, Draskovics János). Ez okozta vesztét a Rákóczi-szabadságharcban, amikor a kurucok 1707 telén rajtaütöttek a rác regimenten és feldúlták a falut is. Az eseményt sokáig a “Szolnoki Kurutzenrummel”-ként emlegették. 1711-ben a pestis miatt a mosonszolnokiak fogadalmat tettek, hogy szombatonként délután három órától ájtatosságot tartanak és nem végeznek nehéz munkát. Ezt később a püspök engedélyével megváltoztatták, hogy évente kétszer zarándoklatot tartottak Boldogasszonyba (Frauenkirchen) (március 25-én, Gyümölcsoltó Boldogasszony napján vagy annak környékén, és Mária születésének ünnepén, szeptember 8-án). Ezt a szokást 1938-ig megtartották.
A 18. és 19. század évei viszonylagos békességben telnek el, az 1831-es kolerajárványt és az 1858-as nagy tűzvészt kivéve, amelynek emlékét őrzi a Fogadalmi Anna-kápolna. 1886-ban Summer Anna adományából neogótikus stílusban felépül az Anna-kápolna. Anna-napkor (július 26.) minden évben ünnepélyes istentiszteletet tartanak a kápolnában vagy a kápolna előtt.
A második világháború után szomorú és tragikus események következtek a falu életében: akik németnek vallották magukat 1946-ban kitelepítették (Heimatvertriebenen= azaz a Hazából elűzöttek), mindössze 8 család maradhatott a településen. A kitelepítés 478 családot érintett. A magyar rendőrség a lakosságot négy, egyenként 1000 fős szállítmánnyal marhavagonokban egyenként 30–35 fővel és személyenként 50 kg-os poggyásszal, de az ezt elrendelő előírás ellenére német pénz nélkül Németországba deportálta. Az ország legkülönbözőbb vidékeiről idetelepített telepesek, lelakták a gazdák által otthagyott javakat. A települést teljesen átalakították: lebontották a községi kocsmát, a még meglévő pajtákat, a szélmalmokat, a régi mozit (Béke Mozgó). A sajtüzemet raktárnak használták, a gyógyszertár épületét eladták családi háznak. A következő évekbeli, átgondolatlan és több hullámú betelepítés sokáig megosztotta az itt élőket, és évtizedek kellettek az asszimilálódáshoz.
A kötött mezőségi, vékony termőrétegű, rossz vízháztartású talaj 27-28 aranykorona-értékét a közeli bécsi felvevőpiacok befolyásolták. A trianoni békeszerződés után 740 katasztrális holdat (kh) csatoltak el. A későbbi Nagyatádi földreform során 976 kh-t osztottak szét 419 helyi lakos között. Az utóbbi félévszázados hagyományos gabonatermesztés mellett a magra termesztett növények: mustár, a facélia és az olajretek is megjelentek. Ezeket a főleg külföldi magántulajdonban lévő gazdaságok termelik. Hagyományosnak tekinthető a szarvasmarhatartás.
A tsz-ek összevonásakor alakult az Újhelyi Imre Mezőgazdasági Termelőszövetkezet. Jogutódja 400 hektár bérelt területen gazdálkodik és résztulajdona a mosonmagyaróvári nagy hírű tejüzemnek. A másik mezőgazdasági nagyüzem a Lajta-Hansági Állami Tangazdaság II. kerületi gazdasága volt. Ennek 1000 hektár területe maradt. A 14 gazdasági társaságon kívül kb. 50 egyéni gazdálkodó tevékenykedik. E két nagyüzem adott munkát a helyi lakosság egy részének. A lakosok más része Mosonmagyaróvár különböző gyáraiban, üzemeiben dolgozik. Új fejezetet jelentett a település történetében a Sama Bt. Járműalkatrész-gyártó Üzemének létrehozása, mely nem egészen egy év alatt épült fel, és 1993 szeptemberétől működik kb. 1000 embernek adva munkalehetőséget; valamint a Sapu Ipari és Kereskedelmi Bt., amely 1995-ben kezdte meg a tevékenységét: gépjárműalkatrészek összeszerelését. Ez utóbbi vállalkozás ma már 600 körüli létszámot alkalmaz. A településen további befektetési lehetőség, az alkalmas területek hiánya miatt már nincs, a községi földekből többet nem kaptak vissza. A föld tulajdonviszonyaira a külföldiek nagy arányú, 80%-os tulajdonlása jellemző. Ezek nagy része alanyi kárpótolt.
A városias településkép kialakulása az egykori, szorgalmas sváb lakosság érdeme volt. A Fő utcai házaknak köszönhetően alakult ki az a kép, melyet a rendezési terv is rögzített. A magas szintű infrastrukturális ellátottság párosul azzal, hogy 22 utcának megvalósult a teljes portalanítása is. Utcák nyitása történt az Újtelep felé is. Parkok, ligetek létesültek a gödrök helyén, a belső központi községrész megóvásával. A fontosabb intézmények, mint az általános iskola, az óvoda a polgármesteri hivatal és a kultúrház felújítva néznek a település utcáira. A község büszkesége a 2004-ben avatott többfunkciós sportcsarnok.
1990–1994: Szitás József (KDNP-Fidesz)[4]
1994–1998: Szitás József (KDNP)[5]
1998–2002: Török Sándor (független)[6]
2002–2006: Török Sándor (független)[7]
2006–2010: Török Sándor (független)[8]
2010–2014: Török Sándor (független)[9]
2014–2019: Török Sándor (független)[10]
2019-től: Török Sándor (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,8%-a magyarnak, 1,6% németnek, 0,5% románnak, 1% szlováknak mondta magát (7,2% nem nyilatkozott; a kettős entitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 65,3%, református 5,9%, evangélikus 1,4%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 10,9% (16,1% nem nyilatkozott).[11]
1904-ben építtette Széll Kálmán, volt miniszterelnök a kedvesének, Neumann Irénnek. 1906-ban megvette a község 50000 aranykoronáért, és gazdaképző iskolát működtetett benne 1949-ig. Ekkor államosították. Ma magántulajdonban van.
A templom a 12. században épült román stílusban. Homlokzati tornyán román ikerablakok vannak. A templom belseje a sorozatos átalakítások nyomán barokká változott. A berendezés kicserélődött.
az Anna-napi (július 26.) ünnepélyes istentisztelet színhelye. A kápolna előtti füves tér szolgál a községi búcsú megtartására.
Mosonszolnoki szélerőmű 2007-től működik a területen.
Dr. Fekete Mátyás: Győr-Moson-Sopron megye kézikönyve (Szekszárd, 1998) 724-725. o. ISBN 963-9089-07-9
Tuba László (főszerkesztő) Győr-Moson-Sopron megye települései (Győr, 1994) 135-136. o. ISBN 963-7586-30-X
Dr. A. Söter: Emlékkönyve, 1896 bericht, 273. o. – Heidhofi.
Szitás József: Győr-Moson-Sopron Megye települései
↑ a b Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 12.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 31.)
↑ Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 10.)
↑ Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
↑ Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
↑ Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
↑ Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
↑ Mosonszolnok települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 12.)
Mosonszolnok az utazom.com honlapján
A település története a település hivatalos honlapjáról[halott link]
Mosonszolnok nem hivatalos honlapja
A Mosonmagyaróvári járás települései
Ásványráró •  Bezenye •  Darnózseli •  Dunakiliti •  Dunaremete •  Dunasziget •  Feketeerdő •  Halászi •  Hédervár •  Hegyeshalom •  Jánossomorja •  Károlyháza •  Kimle •  Kisbodak •  Lébény •  Levél •  Lipót •  Máriakálnok •  Mecsér •  Mosonmagyaróvár •  Mosonszolnok •  Mosonudvar •  Püski •  Rajka •  Újrónafő •  Várbalog
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Mosonszolnok&oldid=24424129”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 28., 14:26
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.