fr nl hu hu hu hu hu nl hu hu fr en hu hu hu pt hu zh hu hu hu en fi hu fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu es fr hu hu pt hu hu hu en hu hu hu fr pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en hu hu hu hu en fr hu hu fr hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru en de en ru ru en en fr ru sv en eu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de an ar arz en en az uz ru sv bg bn hbs_lat ca hbs_lat vi cy da de el eo es et eu fa fi fr de gd lt he hi hbs_lat hy id es is it ja sv ka en kk ko cs it lb it lt lv en en ml ms en mzn ne nl nb nb fr pa pl ps pt io ro ru hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv ta th tr fy uz vi en pl zh xmf zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. augusztus 26.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1917. november 17. (77 évesen)[1][2][3][5][8]
Rose Beuret Mignon (1917. január 29. – )
École nationale supérieure des arts décoratifs
a francia Becsületrend lovagja (1887)[13]
a francia Becsületrend tisztje (1892)[13]
a francia Becsületrend parancsnoka (1903)[13]
honorary doctor of the University of Jena (1905)[13]
a Glasgow-i Egyetem díszdoktora (1906)[13]
az oxfordi egyetem díszdoktora (1907)[13]
A Wikimédia Commons tartalmaz Auguste Rodin témájú médiaállományokat.
François-Auguste-René Rodin (Párizs, 1840. november 12. – Meudon, Île-de-France, 1917. november 17.) francia szobrászművész.
Rodin a műtermében, 1898
Rodin életteli, drámai, szenvedélyes megfogalmazású, érzelemgazdag szobrai a historizmus ellenpólusát képezik, művészete a modern szobrászat kiindulópontja. A szimbolizmussal éppen oly sok szál köti össze, mint az impresszionizmussal. Legtöbb alkotását a Rodin Múzeum őrzi Párizsban, művei közül néhány látható a budapesti Szépművészeti Múzeumban is, szobrainak másolatai benépesítik az európai műveltséghez kötődő világot. S mindezt reménytelenül súlyos rövidlátásával küzdve érte el!
Auguste Rodin egyszerű családban született Párizsban, miután normandiai nincstelen paraszt apja, két leánygyermekével oda költözött. Családnevük a dialektusukban vöröset jelent és valóban, ezt a család minden tagja magán viselte. Már gyermekkorában szívesen rajzolgatott, de azt apja és paptanárai veréssel torolták meg. Alapiskoláinak üggyel-bajjal történt elvégzése után felvételizett az École des Beaux-Arts-ra. Háromszor is megpróbálta, azonban ez a főiskola merev, akadémikus, sznob légköre miatt nem sikerülhetett. Kőfaragóként kellett megkeresnie kenyerét. Lelki válságba került, be akart lépni az Oltáriszentség rendbe, végül nem tette meg, de 1863-ban megmintázta a rend megalapítójának, Eymard atyának a mellszobrát, ez volt az első szobra.
Sikerült bejutnia a Louvre néhány tanfolyamára, s ott Bayre, majd Jean-Baptiste Carpeaux (1827–1875) irányítása alatt dolgozott. Behatóan tanulmányozta a görög szobrászat emberábrázolását és a gótikus képzőművészetet. Később a sèvres-i manufaktúrában Carrier-Belleuse (1824–1887) mellé került, porcelánfestőként, s az ő mellszobrát is elkészítette. Párizsban, de más városokban is, épületek szobordíszeit mintázta. Járt Belgiumban és Olaszországban is, 1876-os olasz útján nagy hatással volt rá Michelangelo művészete.
Rodin arcképe (Nadar, 1893)
Első jelentős alkotását 1875-ben mintázta meg: egy bronzba öntött fiatal férfialakot, Érckorszak címmel. Ebben rendkívüli részletgazdagsággal ábrázolta a nyújtózkodó férfi figuráját, nagyszerű, feszes mozdulatával az ember öntudatra ébredését sűríti egyetlen, kifejező, művészi pillanatba. E szobra élénk vitát eredményezett az 1877-es párizsi Salonon, azzal gyanúsították meg, hogy a szobor élő alakról készült gipszöntvény. Keresztelő Szent János szobra 1879-ben született, először egy meztelen férfitorzót (Lépő ember) készített előtanulmányképpen, melyen expresszív erővel hangsúlyozta a test gazdagon kidolgozott izmait. Ettől kezdve nagy számban készítette a mellszobrokat és emlékműveket.
Első nagy kompozíciója a hat alakból álló A calais-i polgárok szoborcsoport, majd Balzac és Victor Hugo emlékműve. Nagy huzavona volt A calais-i polgárok körül, Calais város vezetése méltatlannak találta városához Rodin művét, végül csak ráálltak a befogadására, s egyre inkább ez a legnagyobb büszkeségük. A hatalmas erőt sugárzó Balzac szobrot nagy tiltakozással utasította el a francia írók szövetsége, majd csak 1939-ben kerülhetett méltó helyére. Ma Párizs egyik büszkesége, amellyel nemcsak a Rodin Múzeumnál, hanem a Raspail és Montparnasse sugárutak kereszteződésénél is találkozhatunk, a Montparnasse negyedben. Másolatát New Yorkban is felállították.
Valójában Dante Isteni színjáték (La Divina Commedia) című alkotása Pokol c. része ihlette Rodint, amikor A Pokol kapujának megalkotása foglalkoztatta. Számos kompozíciót külön előre megalkotott a Pokol kapujához, ezek voltak: Ádám, A gondolkodó, A három árny. 1880-ban készült el velük. Éva szobrát 1881-ben alkotta ugyancsak a Pokol kapujához, amely ma a Rodin Múzeum udvarán látható.
Számos emlékezetes alkotás született keze nyomán, A csók, Paolo és Francesca 1886-ban, A fájdalom 1887-ben, majd az Örök tavasz és a Danaida. Az Örök tavaszból az életöröm sugárzik és az optimizmus, a Danaidában a végzet által letaglózott mitológiai hősnőt ábrázolja, ebbe az ábrázolásba Rodin belekomponálta a megmunkálatlan anyagot is, ezáltal felerősítette a fájdalom és a vereség hatását.
1900-ban rendezte műveiből első gyűjteményes kiállítását, 168 alkotással. Ekkor már dicsősége csúcspontjára jutott. Utolsó éveiben írásban is rögzítette gondolatait a gótikus középkori katedrálisokról, s egyes művészetelméleti kérdésekről. Ez utóbbi kapcsán kifejti például, hogy szerinte hogyan kell ábrázolni a mozgást: „A mozgás átmenet egyik testhelyzetből a másikba, az alakoknak nem szabad valamilyen merev tartásban megrekedniök. A gipszöntvény nem annyira természetes, mint a szobrom; én jobban megőrzöm emlékezetemben a 'pózt'; mint maga a modell, s ezen felül belső életet is adok neki.”[14]
Érckorszak (L'Âge d'airain (Musée d'Orsay), ( berlini, budapesti példányainál: „Bronzkor”) (1875) kép: Bp., Szépművészeti M.)
Keresztelő Szent János (Saint Jean Baptiste) (1879 (Musée d'Orsay)
A gondolkodó (Le Penseur) (1880) (Rodin Múzeum, Másolatok sok városban) (kép)
Ádám (Adam) (1880) (Rodin Múzeum)
A három árny (1880) (Rodin Múzeum)
Éva (Ève) (1881) (Rodin Múzeum)
A katedrális (La Cathédrale) (Rodin Múzeum) (kép)
Danaida (1885) (Rodin Múzeum)
A csók (Le Baiser) (1886) (Rodin Múzeum)
Paolo és Francesca (1886) (Rodin Múzeum)
A calais-i polgárok (Bourgeois de Calais) (1898) (Calais városában köztéri szobor)
Balzac emlékműve (1898) (Rodin Múzeum)
Victor Hugo emlékműve (1899)
Ugolino (Ugolin et ses enfants) (1901-04)
A Pokol kapuja (La Porte de l'enfer) (1913) (Rodin Múzeum)
Örök tavasz (Le printems éternel: Rodin Múzeum)(kép: Bp., Szépművészeti M.)
Az érett kor (L'âge mûr)
Danaida (La Danaïde) (Rodin Múzeum)
Illusztrálta de Baudelaire Romlás virágai (Fleurs du Mal) c. gyűjteményes kötetét és d'Octave Mirbeau Szenvedések kertje (Le Jardin des supplices) c. regényét a Gallimard Kiadó számára 1899-ben.
Rodin beszélgetései a művészetről; összegyűjt. Paul Gsell, ford. Farkas Zoltán; Franklin, Bp., 1914 (Kultúra és tudomány)
Beszélgetések a művészetről; összegyűjt. Paul Gsell, ford. Farkas Zoltán, bev. Pátzay Pál; Franklin, Bp., 1943
Beszélgetések a művészetről; összegyűjt. Paul Gsell, ford. Farkas Zoltán; Akadémiai, Bp., 1988 (Egyéniség és alkotás)
A csók (a szobor harmadik másolata, Ny Carlsberg Glyptotek, Dánia)
↑ a b Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. április 9.)
↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
↑ a b Auguste Rodin (holland nyelven)
↑ François Auguste René Rodin (francia nyelven). Ministry of Culture
↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b http://vocab.getty.edu/page/ulan/500016619
↑ a b http://data.bnf.fr/ark:/12148/cb11922352t
↑ Enciclopédia Itaú Cultural (portugál nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ artist list of the National Museum of Sweden, 2016. február 12. (Hozzáférés: 2016. február 27.)
↑ LIBRIS, 2012. szeptember 18. (Hozzáférés: 2018. augusztus 24.)
↑ Museum of Modern Art online collection (angol nyelven). (Hozzáférés: 2019. december 4.)
↑ a b c d e f Dictionnaire critique des historiens de l'art actifs en France de la Révolution à la Première Guerre mondiale (francia nyelven)
↑ A rokokótól 1900-ig i. m. 266. o.
Auguste Rodin: L'Art ; entretiens réunis par Paul Gsell. 1997, c 1911. ISBN 2-246-19246-3
A művészet története. (Historia del arte. Magy. vált. főszerk. Turay Hedvig. 8.) köt. A rokokótól 1900-ig, Budapest : Corvina, 1989. 300 o. ISBN 963-13-2815-5 Auguste Rodin l. 264-267. o.
Művészeti lexikon IV. (R–Z). Főszerk. Zádor Anna, Genthon István. 3. kiad. Budapest: Akadémiai. 1983.
Művészlexikon Szerk.(4. k. – 1994. Bp. Corvina K. – ISBN 963-13-3967-X
Encyclopedia Britannica Hungarica CD-ver., 2005
David Weiss: Meztelenül jöttem. Életrajzi regény. Bp., Corvina Kiadó, 1984
A Wikimédia Commons tartalmaz Auguste Rodin témájú médiaállományokat.
(franciául) Rodin Múzeum (Musée Rodin), Párizs
(angolul) Rodin Múzeum (Rodin Museum), Philadelphia
(angolul) Rodin-Web.org: Életrajz, fotók, könyvek, Rodin rendezvények. 220 nyilvános gyűjtemény a helyek megjelölésével.
(franciául) (angolul) Victor Hugo Rodin szemszögéből, Besançon
(angolul) Rodin művészeti enciklopédia
A csók című alkotás Rodintől. A csók a Pokol kapujával párhuzamosan alkotva egyszerre mutat be érzékiséget és szemérmes jelenetet. A mű szimbolizálja az alkotó esztétikai útkeresését is. Scérén-CNDP megvalósított pedagógiai sávval és kiegészítő forrásokkal: internet-kapcsolatok, bibliográfia és filmográfia. Archiválva 2012. február 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
Vidéo francia nyelven, Waroux kastély, Liège közelében Belgiumban, 2007. áprilistól júniusig
Rodin – Az alkotó (Jacques Doillon 2017-es életrajzi filmje, Rodin halálának 100. évfordulójára)
ISNI: 0000 0001 2128 0580
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Auguste_Rodin&oldid=24160456”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. augusztus 26., 18:11
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.