hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu nl hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 8.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 47° 33′ 45″, k. h. 19° 06′ 23″47.562444444444, 19.106416666667Koordináták: é. sz. 47° 33′ 45″, k. h. 19° 06′ 23″47.562444444444, 19.106416666667
A Wikimédia Commons tartalmaz Újpesti víztorony témájú médiaállományokat.
Az újpesti víztorony egy 2003 óta üzemen kívül álló víztorony, egyben Budapest IV. kerülete, azon belül is Újpest városrész egyik szimbóluma. Az épület 1911–1912-ben, a korban modernnek számító vasbeton (vasrudakkal merevített beton) technikával készült főképp betonból és részben téglából.
A XIX. század–XX. század fordulóján önálló Újpest város 1905-ben döntött a helyi vízvezeték-hálózat kiépítéséről. Az erre kiírt pályázatot a három jelentkező közül a Compagnie Générále des Conduites d' Eau Liége Belgique nevű belga társaság nyerte el. A belgák 1910-ben 2 millió osztrák–magyar korona alaptőkével Ister Magyar Vízmű Részvénytársaság néven magyar projektcéget hoztak létre a feladat kivitelezésére. A rendszernek, lévén Újpest területe sík, szüksége volt egy víztoronyra is, hogy biztosítani tudja az egyenletes vízellátást a nagyobb fogyasztású napokon is.
A Mihailich Győző (szerkezeti rész) és Dümmerling Ödön (építészeti rész)[1] által tervezett épület helyén 1911. július 3-án kezdődtek meg a földmunkák. Az újpesti víztorony egy 1500 m³-es ún. Intze-rendszerű vasmedencét foglal magában, mely 15 méter átmérőjű. A víztorony alapozása 19 m átmérőjű 2,40 m vastag beton lemez. A torony alsó – fő teherhordó – része téglafal, 9,50 m belső átmérővel, 1,80 m kezdő falvastagsággal. A felépítmény 27 m magasságig mintegy 2 méternyit szűkül, a konzolok alsó alján a külső átmérő kb. 11,6 m. A víztorony építészeti kialakításánál ügyeltek arra, hogy az a város díszére legyen. Az építkezés 1912. július 8-án fejeződött be, ekkor adták át ünnepélyesen a torony kulcsát a vízvezetéket üzemeltető társaság vezetőjének.
1944-ben a nyilasok fel akarták robbantani, de az újpesti partizánok sikeres rajtaütésének köszönhetően megmenekült. E hősi cselekedet emlékét tábla őrzi a torony oldalán.
2003 februárjáig a környékbeli gyárak ipari vízellátását biztosította. A Fővárosi Vízművek szakembereinek tájékoztatása szerint azóta a műtárgyat használaton kívül helyezték.
Iványi János: Az újpesti víztorony, Újpesti Helytörténeti Értesítő, 2003 június, viztorony.hu
Adatlapja a műemlékem.hu oldalon
Budapest IV. kerülete (Újpest)
Istvántelek ·  Káposztásmegyer ·  Megyer ·  Népsziget (északi része) ·  Székesdűlő ·  Újpest
Clarisseum ·  Egek Királynéja-templom ·  Újpesti vasúti híd ·  Farkas-erdő ·  Istvántelki Főműhely ·  Kornis Klára Gyermekotthon és Szakiskola ·  Könyves Kálmán Gimnázium ·  Megyeri híd ·  Palotai-sziget ·  Káposztásmegyeri Szentháromság-plébánia ·  Újpesti Helytörténeti Gyűjtemény ·  Újpesti Lepkemúzeum ·  Újpesti zsinagóga ·  Újpesti városháza ·  Újpesti víztorony
Budapest-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Újpesti_víztorony&oldid=25248705”
Budapest 20. századi építményei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 8., 19:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.