fr hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu it hu hu hu hu fr hu gl hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu nl hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu hu fr en de de en uk ru zh hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl am an ar en az ku en ru sv bg bn bpy br hbs_lat ca en hbs_lat cy da de hsb dv el eo es et eu fa fi nn fr it da fy hu lt ku he hi hbs_lat it hy it id en es is it ja fr sv ka kk ko pl cs it lb it it en fr hu lt lv en mr ms nds ne nl nb nb es fr cs pl pms pnb pt ro ru bxr jbo en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat cy en sv hu ta en th ceb tr fy ur fr vi pl zh xmf he da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Nemzeti himnusz: cím nélküli himnusz
április 30, a királyság napja
A Wikimédia Commons tartalmaz Holland Antillák témájú médiaállományokat.
A Holland Antillák (hollandul: Nederlandse Antillen, papiamentóul Antianan Hulandes), régebbi nevén Holland Nyugat-India, a Holland Királyság tengeren túli területe volt. Két szigetcsoportból állt. Az egyiket Bonaire és Curaçao alkotta, és Venezuela partjainál fekszik, a másik a Szélcsendes-szigetekhez tartozik, Saba, Sint Eustatius és Sint Maarten szigetek alkották. A szigetek gazdaságának fő pillérei a kőolaj és a turizmus.
A terület ebben a formában 2010. október 10-én felbomlott.[1][2] Curaçao és Sint Maarten a Holland Királyság két új társult állama lett. Bonaire, Saba és Sint Eustatius szigetei Hollandia közvetlen részeivé váltak, különleges önkormányzatként (bijzondere gemeente), hasonló önkormányzati felépítéssel, mint az anyaországban.
Marigot, a Szent Márton-sziget egy része
A Holland Antillák két szigetcsoportból állt:
a Szélcsendes-szigetek (Benedenwindse Eilanden) közel Venezuelához:
Bonaire és Klein Bonaire („Kis Bonaire”),
Curaçao és Klein Curaçao („Kis Curaçao”).
a Szél felőli szigetek (Bovenwindse Eilanden) Puerto Ricótól és a Virgin-szigetektől keletre:
Sint Maarten, a Szent Márton-sziget déli része (a sziget északi része Saint-Martin néven Franciaországhoz tartozik, mint annak tengeren túli közössége, a déli része Hollandiához tartozik).
Legmagasabb pontja: Mount Scenery 862 m Sabán.
Régen a Holland Antillákhoz tartozott Aruba is, de 1986-ban kivált, és önálló entitásként maradt a Holland Királyság tagja.
Bonaire-t Amerigo Vespucci fedezte fel 1499-ben. Curaçao szigetét ugyanabban az évben Alonso de Ojeda spanyol hajós találta meg. Sint Maarten szigetét Kolumbusz Kristóf fedezte fel 1493-ban, Szent Márton napján. Sint Eustatius szigetét, vagy helyi nevén Statiat, szintén Kolumbusz fedezte fel ugyanazon útja során, de az első holland telepesek csak 1636-ban érkeztek ide.
Hollandia a 17. század közepén hódította meg a szigeteket, de a holland gyarmatosítás abban különbözött az angoltól, franciától és spanyoltól, hogy az kereskedelmi jellegű volt. A Holland Nyugat-indiai Kereskedelmi Társaságot 1621-ben hozták létre, és két évvel később már 800 hajójuk volt.
Az eredetileg hat szigetből álló Holland Antillák 1954-ben részleges, majd teljes önkormányzatot kapott, minden szigetnek a lakosság által választott helyi kormányzata van.
1986. január elsején a szigetcsoportból kivált Aruba szigete.
A Holland Antillák egyesített közigazgatási egység státusza 2010. október 10-től megváltozott és az 5 sziget új alkotmányos státust kapott a Holland királyságon belül.[3] Bonaire, Sint Eustatius és Saba beleegyezett, hogy holland községekké váljanak Karibi Hollandia néven, míg Curaçao és Sint Maarten holland fele önálló országok lesznek a Holland Királyságban.[4]
2008. december 15-én véget értek a tárgyalások az Antillák körül. Ennek eredményeképpen 2010 októberében felbomlott a terület.
Curaçao és Sint Maarten a Holland Királyság két új társult állama lett.
Bonaire, Saba és Sint Eustatius szigetei Hollandia közvetlen részeivé válnak, különleges önkormányzatként (bijzondere gemeente), hasonló önkormányzati felépítéssel, mint az anyaországban. A három sziget közös elnevezése Karibi Hollandia (Caribisch Nederland). Indíthatnak majd jelölteket a holland és az európai parlamenti választásokon. Képviselőt küldhetnek a holland parlamentbe, és szigetenként egy-egy minisztert a holland kormányzatba. Nem válnak EU-s állampolgárrá, de bizonyos jogokat gyakorolhatnak mint holland állampolgárok.
Willemstad, a főváros hagyományos épületei
A szigetek lakossága 2009. január 1-jén 199 929 fő volt.[5]
Curaçao 141 766 fő (2009. jan 1.)[6] +/-
Sint Maarten 40 917 fő (2009. jan 1.)[7] +/-
Bonaire 12 877 fő (2009. jan 1.)[8] +/-
Sint Eustatius 3543 fő (2011. jan 1.)[9] +/-
Saba 1824 fő (2011. jan 1.)[10] +/-
Évtizedek óta tartó vita után a holland és az angol mellett a papiamentu is hivatalos nyelvvé vált 2007. március elején.[11]
A népesség 40%-a mulatt. A mulattok az afrikaiak és az európaiak keveredéséből jöttek létre, leginkább a feketékre hasonlítanak, bár bőrszínük kissé világosabb. Fekete (afrikai származású) mintegy 20%, ők az afrikai rabszolgák leszármazottai. Szintén 20%-a a lakosságnak fehér (európai), a holland gyarmatosítók leszármazottai. Ezenkívül mintegy 20% ázsiai (indiai) bevándorló él még itt.
A lakosság többsége a keresztény hit híve, Sint Eustatius és Sint Maarten szigetén protestáns a többség, Bonaire, Curaçao és Saba szigeteken pedig római katolikus. Egyéb jelentősebb vallások a hindu és a muszlim.
A Holland Királyság autonóm területe volt, 1954-től felbomlásáig a belügyekben teljes önállósággal. A holland kormány a védelemért és a külügyekért felel.
Az utolsó államfő Beatrix holland királynő (1980. április 30. óta) volt, akit a 6 évre kinevezett főkormányzó képviselt (2002. július 1. - 2010. október 10 között: Frits Goedgedrag). Az utolsó kormányfő Emily de Jong-Elhage (2006. március 26-tól) volt. A kormányt a helyi törvényhozás, a Staten választotta meg.
A 20. században finomították és exportálták a Venezuelából behozott kőolajat.
A szigetcsoport az idegenforgalmáról volt ismert. 1990-es évektől a felbomlásig a világ meghatározó offshore pénzügyi központja volt. Külkereskedelmének harmada az Egyesült Államokhoz kötötte.
Az Air France egy Airbus A340-es gépe landol a Princess Juliana repülőtéren Sint Maartenen
Közutak hossza: 600 km
Kötelező volt az oltás, ha fertőzött országból érkezik/országon át utazott valaki:
Bővebben: A Holland Antillák az olimpiai játékokon
Bővebben: Holland antilláki labdarúgó-válogatott
Az 1988-as szöuli olimpián Jan Boersma megszerezte a Holland Antillák egyetlen érmét. Vitorlázásban ért el második helyezést.
↑ Felbomlik az Antillák. [2009. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. október 1.)
↑ Megszűntek a Holland Antillák
↑ „Antillen opgeheven op 10-10-2010”, NOS, 2009. október 1.. [2009. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés ideje: 2009. október 1.) (holland nyelvű)
↑ „Dutch Antilles to be dismantled by 2010”, 2009. október 1.. [2009. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés ideje: 2009. október 1.) (angol nyelvű)
↑ Népesség szigetenként, 2009. január 1., Central Bureau of Statistics Netherlands Antilles Archiválva 2010. május 1-i dátummal a Wayback Machine-ben (angolul)
↑ 2. Population per Island, January 1st (angol nyelven). Central Bureau of Statistics Netherlands Antilles, 2010. (Hozzáférés: 2010. február 16.)
↑ 2. Population per Island, January 1st (angol nyelven). Central Bureau of Statistics Netherlands Antilles, 2010. (Hozzáférés: 2010. február 16.)
↑ 2. Population per Island, January 1st (angol nyelven). Central Bureau of Statistics Netherlands Antilles, 2010. (Hozzáférés: 2010. február 16.)
↑ CBS StatLine - Bevolkingsontwikkeling Caribisch Nederland; geboorte, sterfte, migratie (holland nyelven). Centraal Bureau voor de Statistiek, Den Haag, 2011. (Hozzáférés: 2012. május 16.)
↑ Bevolkingsontwikkeling Caribisch Nederland; geboorte, sterfte, migratie (holland nyelven). Centraal Bureau voor de Statistiek, Den Haag/Heerlen, 2010. (Hozzáférés: 2012. május 16.)
↑ Antilles allow Papiamentu as official language. (Hozzáférés: 2021)
Midi Világatlasz, Nyír-Karta és Topográf Kiadó, 2003, ISBN 963-9516-63-5
A világ országai, Nyír-Karta Bt. 2008.
A Wikimédia Commons tartalmaz Holland Antillák témájú médiaállományokat.
Nézd meg a Holland Antillák címszót a Wikiszótárban!
Kanada ·   Amerikai Egyesült Államok ·   Mexikó
Belize ·   Costa Rica ·   Salvador ·   Guatemala ·   Honduras ·   Nicaragua ·   Panama
Antigua és Barbuda ·   Barbados ·   Bahama-szigetek ·   Dominikai Közösség ·   Dominikai Köztársaság ·   Grenada ·   Haiti ·   Jamaica ·   Kuba ·   Saint Kitts és Nevis ·   Saint Lucia ·   Saint Vincent és a Grenadine-szigetek ·   Trinidad és Tobago
Argentína ·   Bolívia ·   Brazília ·   Chile ·   Ecuador ·   Guyana ·   Kolumbia ·   Paraguay ·   Peru ·   Suriname ·   Uruguay ·   Venezuela
Amerikai Virgin-szigetek1 ·   Anguilla2 ·   Aruba4 ·   Bermuda2 ·   Bonaire4 ·   Brit Virgin-szigetek2 ·   Curaçao4 ·   Déli-Georgia és Déli-Sandwich-szigetek2 ·   Falkland-szigetek2 ·  Francia Guyana3 ·   Grönland5 ·  Guadeloupe3 ·   Kajmán-szigetek2 ·  Martinique2 ·   Montserrat2 ·  Navassa-sziget1 ·   Puerto Rico1 ·   Saba4 ·  Saint-Barthélemy3 ·  Saint-Martin3 ·  Saint-Pierre és Miquelon3 ·   Sint Eustatius4 ·   Sint Maarten4 ·   Turks- és Caicos-szigetek2
1 Az Amerikai Egyesült Államok külbirtoka    2 Az Egyesült Királyság külbirtoka    3 Franciaország külbirtoka    4 Hollandia külbirtoka    5 Dánia külbirtoka
ISNI: 0000 0001 0663 0562
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Holland_Antillák&oldid=24953771”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 24., 20:14
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.