hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en en en en de hu hu sk hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar en az ku en ru sv bg bn hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi nn fr de lt he hi hbs_lat hy id it ja ka kk ta ko cs it lt lv en ms nds nl nb nb fr pa pl pnb ps pt ro ru hbs_lat en sk sl hbs_lat en sv ta te en th tr oc fy uz vi pl zh zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 8.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Formilcsoport, az aldehidek funkciós csoportja
Az aldehidek olyan szerves vegyületek, amelyek molekulájában egy vagy több formilcsoport (aldehidcsoport) található, vagyis az oxocsoport láncvégi szénatomhoz kapcsolódik. A formilcsoport egy oxigénatomból, egy szénatomból és egy hidrogénatomból áll.
Neve a latin alcohol dehydrogenatus, azaz „hidrogéntelenített alkohol”-ból származik.[1]
A IUPAC szabályai szerint az aldehidek nevét a megfelelő szénatomszámú szénhidrogénből és az "-al" utótagból képezzük. Például a H2C=O aldehidnek a neve metanal, vagy a CH3-CH=O aldehid neve etanal.
Az aldehidek köznapi (triviális) elnevezését annak a karbonsavnak a nevéből képezzük, amelyik az adott aldehid oxidációjából keletkezett. Például a H2C=O triviális neve formaldehid, a CH3-CH=O az acetaldehid.
Ha elágazó láncú aldehidünk van akkor kiválasztjuk a leghosszabb szénláncot ami tartalmazza a -CHO-csoportot, és a számozást a formilcsoport szénatomjával kezdjük. CH3-CH(CH3)-CH2-CH(CH2-CH3)-CH=O szerkezetű aldehid neve 2-etil-4-metil-pentanal, igaz hogy a szerkezetében a leghosszabb szénlánc egy hexán de ez nem tartalmazza a -CH=O-csoportot.
Az aldehidek, a formilcsoporthoz kapcsolódó szénhidrogéngyök természete szerint lehetnek:
telített: CH3-CH2-CH2-CH=O (butanal vagy butiraldehid)
telítetlen: CH2=CH-CH=O (akrilaldehid vagy akrolein)
Az aldehidek izomerek a ketonokkal (keton: hasonló oxovegyület az aldehidhez, azzal a különbséggel, hogy a C=O csoport a lánc közben található nem a lánc végén, pl.: CH3-C=O-CH3, aceton), a telítetlen alkoholokkal (pl.: CH2=CH-CH2-OH, propén-3-ol) és az enolokkal.
R − C H O + 2   A g + + 2   O H − → R − C O O H + 2   A g + H 2 O {\displaystyle \mathrm {R{-}CHO+2\ Ag^{+}+2\ OH^{-}\rightarrow R{-}COOH+2\ Ag+H_{2}O} }
A Fehling-próba is alkalmas erre a célra:
2   C u 2 + + 4   O H − + R − C H O → R − C O O H + C u 2 O + 2   H 2 O {\displaystyle \mathrm {2\ Cu^{2+}+4\ OH^{-}+R{-}CHO\rightarrow R{-}COOH+Cu_{2}O+2\ H_{2}O} }
a primer alkoholok enyhe oxidációjával (K2Cr2O7 katalizátor jelenlétében kénsavas közegben):
CH3-CH2-OH + [O] → CH3-CH=O + H2O etanol acetaldehid
alkinek vízaddíciójával (Kucserov-reakció, H2SO4/HgSO4 katalizátor jelenlétében):
C2H2 + HOH → [CH2=CH-OH] ↔ CH3-CH=O acetilén instabil enol tautomerizáció acetaldehid
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
A különböző aldehidek tulajdonságai jelentősen eltérhetnek egymástól, a molekula többi részének szerkezetétől függően. A rövidebb szénláncú aldehidek vízben jobban oldódnak, a formaldehid és az acetaldehid például korlátlanul elegyedik vízzel. Az illékony aldehidek szúrós szagúak.
Az aldehidek spektroszkópiás módszerekkel könnyen azonosíthatók. Infravörös spektrumukban intenzív vCO sáv található 1700 cm−1 környékén. Az aldehidek 1H-NMR spektrumában a formilcsoport hidrogénje δ9 körül abszorbeál, ami a spektrum jól elkülöníthető tartománya. Ez a jel jellemző csatolást mutat az alfa-szénhez kapcsolódó protonokkal (ha van ilyen).
↑ Fülöp József: Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár. Celldömölk: Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft. 1998.  12. o. ISBN 963 8334 96 7
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Aldehid&oldid=23535218”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 8., 19:31
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.