hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu id hu en hu de hu hu ceb en en en ms pl en fr hu es en id hu vi id cs en it hu hu hu hu hu hu hu gl hu nb hu hu hu war hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu en fr fr fr es fr fr fr fr fr fr fr fr hu de fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr en hu fr de fr fr fr fr fr fr en fr el fr fr hu de fr fr en fr fr fr fr fr fr fr fr fr hu de ru ru de el fr fr fr fr de hu ru de hu fr de en fr fr de ca fr fr fr it nb oc hu fr fr oc ca ca oc fr fr fr zh oc fr oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb ceb hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu hu hu fr ru de en ru es en sv hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl am ar arz en az ku uz ru sv bg br hbs_lat uk ca en mhr id mzn tt hbs_lat es vi da de hsb el eo es et eu ast fa fi nn fr da fy de lt de de he hi hbs_lat it hy id es is it ja ka ta ko sk cs it it lb fi fr lt lv ru en ml be mr ru ms ru mzn en nds nl nb nb ta pa pl pms pnb pt tr ro ru bxr zh jbo en hbs_lat en sk sl fy hbs_lat sv hu en ta en th ceb tr oc en en en fy ur uz fr fi vi pl en zh xmf he zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 28.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
Pozíció a Tengermelléki határterület térképén
A Wikimédia Commons tartalmaz Vlagyivosztok témájú médiaállományokat.
Vlagyivosztok (oroszul: BлaдиBocTok, latin betűvel, angolos átírással: Vladivostok) a Tengermelléki határterület székhelye, az orosz Távol-Kelet politikai, gazdasági, kereskedelmi és közlekedési központja. A város neve beszédes név, orosz jelentése: Urald a Keletet.
Átlagos max. hőmérséklet (°C)
Átlagos min. hőmérséklet (°C)
Rekord min. hőmérséklet (°C)
Havi napsütéses órák száma
Területe 561 km². Lakossága: 587 ezer fő (2005); 592 034 fő (a 2010. évi népszámláláskor).[2]
Jelentős kikötőváros a Nagy Péter-öböl és a Zolotoj Rog (Aranyszarv)-öböl partján, a Transzszibériai vasútvonal végállomása. Közigazgatásilag járási jogú város, amely öt kerületre (rajon) oszlik:
Leninszkij (148,7 ezer lakos)
Pervomajszkij (153,2 ezer lakos)
Pervorecsenszkij (135,3 ezer lakos)
Szovjetszkij (92 ezer lakos)
Frunzenszkij (57,6 ezer lakos)
Területe 1858-ban került orosz fennhatóság alá (Aiguni szerződés). 1859-ben Kelet-Szibéria főkormányzója, Nyikolaj Muravjov-Amurszkij utazott erre, ő nevezte el az öblöt (a konstantinápolyi Aranyszarv-öböl után), és ő rendelkezett egy katonai őrhely alapításáról. Ezt 1860-ban hozták létre és Vlagyivosztoknak nevezték el (a név jelentése: urald a Keletet, hasonló módon kapta nevét Vlagyikavkaz is). 1862-ben a telepet szabadkikötővé nyilvánították. 1871-ben ide helyezték át a szibériai hadiflottát, és még ebben az évben lefektették a Sanghajjal és Nagaszakival kapcsolatot teremtő tenger alatti távíróvezetéket. 1879-től rendszeres gőzhajójáratok kötik össze Odesszával és Szentpétervárral. 1880-ban nyilvánították várossá. 1897-től vasútvonal köti össze Habarovszkkal, 1903-tól pedig Moszkvával (ekkor készült el a Transzszibériai vasútvonal). Az 1905-ös forradalom után sokáig munkásmegmozdulások színhelye, melyekben a Csendes-óceáni flotta matrózai is részt vettek.
Az oroszországi polgárháború során számos alkalommal cserélt gazdát. 1918 áprilisában az antant intervenciósai szálltak itt partra, majd 1921 májusától 1922. október 25-éig japán megszállás alatt volt. 1938 óta a Tengermelléki határterület központja.
A második világháború után stratégiai jelentősége megnőtt, hamarosan az egyik legnagyobb orosz hadikikötőt alakították itt ki, ezért 1958-1992 között a külföldiek számára zárt város volt. 1974 novemberében itt tartották a Brezsnyev–Ford csúcstalálkozót.[3] Lakossága gyorsan növekedett, húsz év alatt megduplázódott (1956 és 1976 között 265 ezerről 521 ezerre nőtt). 1992-ben 648 ezer lakosa volt, lakossága azóta folyamatosan csökken a hivatalos adatok szerint, bár jelentős az illegálisan a városban tartózkodó kínaiak száma.
Vlagyivosztok a Távol-Kelet jelentős ipari központja, a rendszerváltás óta az Oroszországba érkező távol-keleti tőke jelentős részét itt fektetik be. Legjelentősebb iparága a hajógyártás. Az 1885-ben alapított Dalzavod hajógyár egyben hajójavítással is foglalkozik, itt tartják karban az orosz Csendes-óceáni flottát. Az élelmiszeripart elsősorban a hal és egyéb tengeri állatok feldolgozása (Dalriba), a konzervipar képviseli, de hús- és malomipara szintén számottevő. Jelen van a szerszámgép-, szivattyú-, bányagép- és rádiógyártás. Kikötője főként a Japánból érkező importot (elektronikai cikkek, gépjárművek) fogadja, és nyersolajat, szenet, gabonát exportál. Az Amuri-öböl partvidéke jelentős üdülőövezet (sós tengervíz, gyógyiszap), szanatóriumok egész sorával.
A városnak nagy katonai és polgári kikötője van. A várostól 40 km-re északra található a Vlagyivosztoki nemzetközi repülőtér. A nagyobb városokkal vasút köti össze. Itt van a Transzszibériai vasútvonal végállomása.
A Távol-keleti Állami Egyetem (ДaлbHeBocToчHый rocyдapcTBeHHый yHиBepcиTeT) [1] 1899-ben létesült, majd miután a harmincas években megszüntették, 1956-ban nyílt meg újra. Ez az egyetem a Bajkál-tótól a Csendes-óceánig elterülő hatalmas terület egyetlen klasszikus tudományegyeteme. A hallgatók száma húszezer körül van.
További 5 egyetem található még a városban (műszaki, tengerészeti, orvosi, két gazdasági). A város az orosz oceanográfia egyik központja, jelentős óceánkutatási bázissal.
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Pjotr Budberg (1903–1972) nyelvész
Vlagyimir Arszenyjev (1872–1930) felfedező
Yul Brynner (1920–1985) színész
Igor Tamm (1895–1971) Nobel-díjas fizikus
San Diego (Kalifornia, USA)
↑ 2017. július 31., http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar, 2017. július 31., https://web.archive.org/web/20170731141731/http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar
↑ A 2010. évi népszámlálás adatai (pdf). Oroszország statisztikai hivatala. [2013. május 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. szeptember 14.)
A város hivatalos honlapja Archiválva 2010. november 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
Sablon:Városok a Transzszibériai vasútvonal mentén
Városok a Transzszibériai vasútvonal mentén
Moszkva ·  Jaroszlavl ·  Nyizsnyij Novgorod ·  Kirov ·  Perm ·  Jekatyerinburg ·  Tyumeny ·  Omszk ·  Novoszibirszk ·  Krasznojarszk ·  Irkutszk ·  Ulan-Ude ·  Csita ·  Birobidzsan ·  Habarovszk ·  Usszurijszk ·  Vlagyivosztok
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Vlagyivosztok&oldid=25053639”
A Tengermelléki határterület települései
Városok a Transzszibériai vasútvonal mentén
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Forrással nem rendelkező lapok
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 28., 11:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.