fr it hu hu hu hu hu it it hu hu hu hu hu hu en hu hu hu vi hu es hu hu hu hu hu fr hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en fr de fr oc oc oc fr oc fr de oc fr oc fr fr de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en hu hu tr en hbs_lat sl sv it et hbs_lat en hbs_lat pl en sl hu sl en cs en hbs_lat hu eo pl hbs_lat fr it sl hbs_lat hbs_lat sl sl sv hbs_lat sv es lt sk en hu en hu hu hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl tl hbs_lat sl fr tr hbs_lat it et sv pl en en cs hbs_lat eo it it en en hbs_lat hbs_lat uk hbs_lat hbs_lat pt sl nl sv hbs_lat it de hbs_lat hbs_lat en en sl pt hbs_lat hbs_lat hbs_lat nl hbs_lat sl sl ur hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl sl en id sq en it hu hbs_lat de sl cs hbs_lat eo cs en cs sl gl sl ms sl hbs_lat fi hbs_lat sk hbs_lat pt sv hbs_lat pt hbs_lat hbs_lat it hbs_lat tr hbs_lat en hbs_lat hbs_lat it cs eo hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat it es hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt en en nn hu sl ceb en en lt sl hu en hbs_lat hbs_lat sl de hbs_lat sv hbs_lat en sl en sl sl en en es hbs_lat hbs_lat sl it en en en hbs_lat en en sv tl sl nl hbs_lat en nl ceb ms es hbs_lat ceb hbs_lat hbs_lat de en sl de hbs_lat sl sl hbs_lat hbs_lat sl sl en sl nl et pl hbs_lat sk pl hbs_lat hbs_lat es hbs_lat en hbs_lat en sl fi en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat fr en en en hbs_lat hbs_lat sl sl sl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en en tr sk ceb en cs sl it fr hbs_lat pl pt tr ro hbs_lat en ms en cs de de hbs_lat cs en pl eo en en en hbs_lat en hbs_lat en es fr hbs_lat fi pl sl en en en pl hbs_lat fr hbs_lat hbs_lat pl en cs fr hbs_lat en fr en es hbs_lat cs pl hbs_lat hbs_lat en sl ms hbs_lat hbs_lat hbs_lat es sl en es hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat cs hbs_lat hbs_lat id pl sl en it en hbs_lat hbs_lat ceb sl en hbs_lat hbs_lat ms sl sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl cs lt hu sl eo hbs_lat ceb en fr hbs_lat it cs hbs_lat en pl sl pl pl hbs_lat pl sl fi it hbs_lat hbs_lat hbs_lat az en cs it hbs_lat hbs_lat ms hbs_lat en cs sl hbs_lat en sl sl fr de hbs_lat hbs_lat cs ceb en sl en fr cs hbs_lat pl sl en hbs_lat ceb fr pt en cs pl lt hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat hbs_lat sv pl fi cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat sl hbs_lat it en hbs_lat hu hbs_lat en de lt et sl pl sl pt sl cs pl hbs_lat de hbs_lat en eo en hbs_lat en sl pl en hbs_lat hbs_lat pl sl pl nl tr en en en sl hbs_lat sl en en hsb hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat fr sl en en en hbs_lat sv en hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en hbs_lat sl sl sl es hbs_lat br en hbs_lat cs nb ur en en hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat sl sv es fr pl sl hu fr en en hbs_lat cs hbs_lat en hbs_lat it hbs_lat it hsb sk hbs_lat hbs_lat sl sl en sl en en de sl sl sl sl sv sl hbs_lat hu pl hbs_lat en sl sv en cs hbs_lat sl it en en hbs_lat hbs_lat pl cs sq hbs_lat pl fr hbs_lat hbs_lat en cs en sl en it pl cs sl fi hbs_lat hbs_lat en en es pl en fr en lt fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat lv sv sk it sl it hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat es fr hbs_lat it pl hbs_lat sl fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 10.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Orlec témájú médiaállományokat.
Orlec (olaszul: Aquilonia) falu Horvátországban Tengermellék-Hegyvidék megyében. Közigazgatásilag Creshez tartozik.
Cres szigetének középső részén részén, Cres városától légvonalban 9 km-re délre, a sziget keleti partjától 2 km-re egy 235 méter magas dombon fekszik.
A 16. század elején Dalmácia kontinentális részéről a török elől menekült horvátok által alapított település. Lakói eredetileg pásztorok voltak. Nevét onnan kapta, hogy környékén sasok (orlovi), azaz tulajdonképpen fakó keselyűk építettek fészkeket. Ez a vidék ma is a madárfaj védett területe. A település a sziget többi részével együtt a 18. század végéig velencei, majd 1822-től osztrák uralom alatt állt. 1867 és 1918 között az Osztrák–Magyar Monarchia része volt. 1857-ben 305, 1910-ben 381 lakosa volt. Az Osztrák-Magyar Monarchia bukását rövid olasz uralom követte, majd a település a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság része lett. A II. világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háborút követően újra Jugoszláviához került. 1991-ben az önálló horvát állam része lett. 2011-ben 93 lakosa volt.
Remete Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a 16. század elején épült. A 18. században és a 20. század elején átalakították.
Skulka egy őskori erődített település[4] volt Orlec területén, mely körülötte épített öt, különböző elrendezésű sáncgyűrűn belül helyezkedik el. Falai nagyobb kőtömbökből, szárazon rakott technikával épültek. A sáncok külső külső kerülete mintegy 130 m. A bejárati kapu a legkönnyebben megközelíthető oldalon helyezkedik el, mely több fejlődési fázisban alakult ki. A régészeti kutatás közvetlenül a bejárati épület közelében, valamint a külső és a belső sánc között nagyobb mennyiségű kerámia- és csontanyagot, csont- és kőszerszámot talált, melyek a késő bronzkor és vaskor idejéből származnak.
A Szent Mihály-kápolna Orlec környékének egyik román stílusú kápolnája.[5] Ezek a kápolnák olyan lelkipásztori lakások maradványai, amelyeket a 16. század óta Orlec települése váltott fel. A kápolna tönkrement, a falak és a palával borított félkör alakú apszis azonban megmaradt. Egy falazott kőoltárt és falazott oltárelválasztó falat is megtartották, de átrendezték és megerősítették. A téglalap alakú portál monolit áthidalóval és ajtófélfákkal rendelkezik. A bejárat ferde spalettái e kápolna keltezését valamivel korábbi időszakra datálják.
A Szent János-kápolna az egyik olyan román stílusú kápolna[6] Orlec területén, amelyet a 12. és a 13. században építettek. Az egyhajós, keletelt épület, félkör alakú apszissal rendelkezik. Az épületet rétegesen rakott, faragott kövekből, míg az apszist diadalívét vakolt, durván faragott kövekből építették. A portál téglalap alakú, vakolt kerettel, az oromzat harangtornya részben összeomlott. A fa tetőszerkezet is részben összeomlott. Az elülső falak nyeregtetős előtetőkkel, szélfogókkal vannak lezárva, hogy megvédjék a fatetőt a széltől. Az apszis belsejében található többrétegű mészbevonatok alatt vöröses falikép nyoma látható.
Védett épület az Orlec 7. szám alatti olajprésmalom,[7] egy nyeregtetős kőépület, nyitott mennyezettel. Berendezése olajbogyó zúzó berendezésből és egy olajprésből áll, melyek jól mutatják az olajbogyók hagyományos feldolgozási módját.
A Batajni 106. szám alatt egy hagyományos pásztorszállás[8] látható. Egy lakóépületből, egy gazdasági épületből áll, melynek részei egy istálló és egy „mrgara” komplexum, melyek egy száraz falú, elkerített területek a juhok fejésére és nyírására. Ismert adatok szerint ez a pásztorlakás minden bizonnyal már a 16. században is létezett, de a korábbi keltezés sem kizárt.
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2013. július 3.)
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-1768.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-1845.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-2211.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-795.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-1844.
Cres város hivatalos oldala (horvát nyelven)
Cres turisztikai egyesületének honlapja (horvát nyelven)
Horvátország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Földrajz-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Orlec&oldid=24567180”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 10., 13:53
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.