hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar es fa fi fr ko lt nl pl pt ru tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 1.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Célja, hogy a pénz- és tőkepiaci szereplők a fenntarthatóság szempontjából objektíven ítélhessék meg a gazdálkodó szervezetek (cégek, vállalatok, országok) tevékenységét, és így a rövidtávú profitmaximalizáló gondolkodásmódot leváltsa az újfajta, hosszabb távú és etikus profitmaximalizálás.
Az ESG-szemlélet alapvetően három fő területre koncentrál az értékelés során:
A gazdálkodó szervezetek okozta környezeti hatások vizsgálata
Társadalmi kérdések kezelése a szervezeten belül és kívül
Felsővezetők tevékenységére és az általuk kialakított döntési mechanizmusok
A befektetések esetében kedvező a „zöld minősítés”, ugyanakkor megjelent a befektetőket félrevezető „greenwashing (zöldrefestés)” jelenség. Ez utóbbi azt jelenti, hogy olyan befektetéseket/beruházásokat tüntetnek fel környezetvédőnek, melyek tulajdonképpen nem azok.
A vállalatok vagy befektetések rating cégektől kaphatnak ESG-minősítést, melyet publikálnak és a befektetők, vásárlók, beszállítók ezen besorolás ismeretében dönthetnek a velük való partnerségről. ESG-ratinget ad ki többek között a Bloomberg, Reuters, MSCI. A minősítés skálán történik CCC-tól az AAA-ig, ahol az AAA a legmagasabb minősítés. A rating történhet publikusan elérhető adatok alapján (pl. Fenntarthatósági jelentés), vagy a vállalattól származó adatok alapján.
A ESG-keretrendszert kialakító cégek nem értékelnek, hanem működési és közzétételi sztenderdeket alakítanak ki, ilyen például GRI.
AZ ESG-kockázatok hatásának vizsgálata során azt mérjük, hogy az ESG-tényezők (pl. az éghajlatváltozás) milyen hatással lehetnek az intézmények üzleti partnereire vagy befektetett eszközeire, befolyásolva a pénzügyi kockázatokat.
↑ Vagyonkezelők az ESG-ről. (Hozzáférés: 2021. október 4.)
↑ Tehetünk-e a környezetvédelemért a befektetési döntéseinkkel?. (Hozzáférés: 2021. október 4.)
↑ Megjelent az EBA jelentése a hitelintézetek és befektetési vállalkozások ESG-kockázatainak kezeléséről és felügyeletéről. (Hozzáférés: 2021. június 30.)
↑ ESG tanácsadó képesítés. (Hozzáférés: 2021. október 4.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=ESG_(pénzügy)&oldid=25061981”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 1., 16:29
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.