fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu ca hu hu en hu fr hu hu hu hbs_lat hu ru hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr en hu en hu hu fr cs hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu eo fr ceb en hu eu ru en hu sv hu hu es hu hu hu hu hu hu sv en it fr fr hu hu hu hu hu en fr cs hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu fi hu hu hu hu hu hu fr hu hu cs fr fr hu en sv hu en hu hu hu tr en hu hu hu cs hu es hu hu hu hu hu hu hu id hu en hu hu fr de hu hu hu hu hu hu hu id hu jv hu pt hu hu fr hu hu nl cs hu tr cs fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu fr fr hu sv pl hu de pt fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu it hu hu hu hu hu pl hu sk hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu fr hu fr hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en eo fa fr he it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 10.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Dunaszeg témájú médiaállományokat.
Dunaszeg község Győr-Moson-Sopron megyében, a Győri járásban.
2 Története és mai élete
6 A település az irodalomban
Magyarország északnyugati részén, a Mosoni-Duna egyik kanyarulatában, Győrtől 12 kilométerre helyezkedik el. Önálló község a Szigetköz keleti harmadában, a Mosoni-Duna bal partján, néhány kilométerre a Dunától.
A település főutcája az országos közútnak számító 1401-es út, amely az egész Szigetköz talán legfontosabb útja. Dunaszeg közigazgatási területének nyugati részén ágazik ki az előbbi útból, körülbelül annak a 11+200-as kilométerszelvényénél a rövidke, nagyjából két kilométeres hosszúságú 14 102-es számú mellékút, amely a zsákfalunak számító Dunaszentpál község központjáig vezet.[3]
Története és mai élete[szerkesztés]
A terület régebbi korokban is lakott volt. A hagyomány szerint a falu lakossága Huba vezér törzséből származik, első letelepedője egy Pata nevű személy volt, aki a mai Pataháza utca környékén épített kunyhót. A falu mai területén volt a középkorban elpusztult Csanád – emlékét a „Csinád” dűlő őrzi. Dunaszeg nevét 1418-ban említik először a Hédervári család birtokaként; majd száz év alatt 12 oklevélben is előfordul: „Dunazegh”, Dwnazegh”, „Dunazeg”, „Dwnasegh” alakokban. 1521-ben a Bakics-családé; az ezt követő időkben viszont többször is gazdát cserél. 1612-ben a „dunazöghi” nemesek Győr vármegye közgyűlésén panaszt emelnek Forgách érsek tizedszedése ellen, 1637-ben pedig Héderváry Istvánnak tagadják meg nyíltan a tizedet! 1658-ban mindössze 3 egész, 16 fél 4 fertályhelyes jobbágytelket írnak össze Dunaszegen, melynek birtokosai ekkor a Héderváry, a Pázmány és a Tarnovszky családok. A 17. század végén a gr. Viczay családra száll a falu; tőlük örökli és birtokolja a gr. Khuen-Héderváry család egészen 1945-ig.
Az első világháború 24 áldozatot követelt a közösségtől: közülük 17 a harctéren esett el, 7 pedig otthon halt bele sérüléseibe. A községben Önkéntes Tűzoltó, illetve Levente Egyesület, valamint Hangya Szövetkezet működik. Az iparosok száma másfél tucatnyi. 1938-as adatok szerint Dunaszegen, valamint a hozzá tartozó Gyulamajorban 1220 fő él.
A feljegyzések szerint 1791-ben már volt iskola a faluban. 1844-ben újat építettek, mely 1872-ben leégett; az ekkor épített egy teremhez 1896-ban épült meg a második. 1929-ben Búza Gáspár és Baranyay Lajos tanítók 2 teremben 6 osztály 138 tanulóját oktatták.
A második világháborúban 39 dunaszegi személy vesztette életét – köztük polgári áldozatok. 1954-ben az árvíz a falu jelentős részét elpusztította; az újjáépítés a településszerkezetet jelentősen módosította: a párhuzamos, egyenes vonalvezetésű utcák mentén kialakított, szabályos téglalap alakú telkek szervezett házhelyosztás eredményei.
A falu 1925-ig a győrzámolyi körjegyzőség része volt; akkor Dunaszegen körjegyzőség alakult, ahová Dunaszentpál is tartozott. 1950-ben a községben önálló tanács alakult. 1968-1990 között Dunaszeg, Dunaszentpál és Győrladamér egységes tanácsi közigazgatás alá került, 1990 óta mindhárom községben önálló polgármesteri hivatal működik. Dunaszeget 1946-ban villamosították. Önálló postahivatala 1946, művelődési otthona 1962 óta működik. Az első termelőszövetkezet 1952-ben alakult, melyet feloszlattak, majd 1959-ben újjászerveztek. 1969-től Dunaszentpállal, 1970-től Győrladamérral is egyesülve működött. Az önálló Szigetközi Mezőgazdasági Termelőszövetkezet 1993-ban kezdte meg működését. A lakosság túlnyomó része – főként Győrbe ingázva – az iparban dolgozik. Helyben a 60 főt foglalkoztató szövetkezet mellett szövöde, varroda, valamint műanyag- ill. fafeldolgozó üzem ad munkát.
A település közüzemi vízhálózata, a szennyvízcsatorna-hálózata kiépült. Dunaszeg 1991-ben 400 vonalas telefonalközpontot kapott, amely a környező falvak ellátását is segíti. 1996 végén a faluban 330 előfizető rendelkezett távbeszélő fővonallal. A községben háziorvosi, házi gyermekorvosi, védőnői, valamint állatorvosi és házi gondozói ellátás biztosított. Az önkormányzat gondoskodik az idősek szervezett étkeztetéséről. Korszerű, új épületben található a gyógyszertár. A faluban 4 élelmiszerbolt, 3 vendéglátóhely – közülük egy meleg konyhás –, 1 TÜZÉP-telep és 2 gázcseretelep üzemel.
1990-től működik a Dunaszegi Községfejlesztő Egyesület. Az egyesület üzemelteti a helyi kábeltelevíziót, ezen belül működik a „Falutévé”, melynek szerkesztője Nagy Attila. Az önkormányzat újságja, a „Tallózó” negyedévente jelenik meg Babos Attila polgármester szerkesztésében. A község külterületén két mezőgazdasági major található: egy kisebb a Bolgányi út mentén, valamint Gyulamajor, a szigetközi út két oldalán. Ez utóbbi 18 házában 50 fő él. Gyulamajorban működik a termelőszövetkezet karbantartó és javítóműhelye, gabonaszárítója, illetve a műanyag- és a fafeldolgozó üzem.
A dunaszegi rk. egyházközség II. József koráig Győrzámoly, azután Dunaszentpál leányegyházaként működött; csak 1926-ban lett önálló plébánia. Dunaszeg régi templomát 1658-ban teljesen elpusztultként említik; ma álló „új” templomát 1720-ban a gróf Viczay-család építtette. A Havas Boldogasszony tiszteletére szentelt, 129 m² alapterületű templom műemlék jellegű. A 18. századi barokk főoltár figyelmet érdemel. A templom külső falán találhatók a két világháború áldozatainak emléktáblái. A falu másik látnivalója az ún. homokgödri „kis kép”, mely a község négy védőszentjének – Flórián, Vendel, Borbála és a Havas Boldogasszony – emlékoszlopa.
„Fekszik a Holt Dunához közel e nagy folyó víznek szeglet forma fordulásánál, mely miatt Dunaszegnek nevezik.”
1990–1994: Babos Attila (Dunaszegi Községfejlesztő Egyesület)[4]
1994–1998: Babos Attila (független)[5]
1998–2002: Babos Attila (független)[6]
2002–2006: Babos Attila (független)[7]
2006–2010: Babos Attila (független)[8]
2010–2014: Babos Attila (független)[1]
2014–2019: Babos Attila Imre (független)[9]
2019-től: Babos Attila Imre (független)[10]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,5%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 1,1% németnek mondta magát (11,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,9%, református 1,9%, evangélikus 1%, görögkatolikus 0,6%, felekezeten kívüli 9,8% (19,4% nem nyilatkozott).[11]
Római katolikus templom (műemlék jellegű)
A település az irodalomban[szerkesztés]
Dunaszeg érintőlegesen említésre kerül Szamos Rudolf Kántor a nagyvárosban című bűnügyi regényében, melynek egyik bűnöző (csaló, házasságszédelgő) szereplője a történet szerint, más helyszínek mellett itt is hagyott kárvallottat maga után.
Győr-Moson-Sopron megye kézikönyvéből dr. Horváth József cikkének átdolgozása
↑ a b Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2019. december 6.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ kira.gov.hu, lekérdezés időpontja: 2019. április 12.
↑ Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 5.)
↑ Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
↑ Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
↑ Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
↑ Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
↑ Dunaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
A Győri járás települései
Abda •  Bezi •  Bőny •  Börcs •  Dunaszeg •  Dunaszentpál •  Enese •  Fehértó •  Gönyű •  Győr •  Győrladamér •  Győrság •  Győrsövényház •  Győrújbarát •  Győrújfalu •  Győrzámoly •  Ikrény •  Kajárpéc •  Kisbajcs •  Koroncó •  Kunsziget •  Mezőörs •  Mosonszentmiklós •  Nagybajcs •  Nagyszentjános •  Nyúl •  Öttevény •  Pér •  Rábapatona •  Rétalap •  Sokorópátka •  Tényő •  Töltéstava •  Vámosszabadi •  Vének
Pusztai járás: Bőnyrétalap ·  Győrasszonyfa ·  Győrság ·  Győrszentmárton ·  Kisbarátfalu ·  Kisbaráthegy ·  Mezőörs ·  Nagybarátfalu ·  Nagybaráthegy ·  Nagyécsfalu ·  Nagyécshegy ·  Nyalka ·  Nyúlfalu ·  Nyúlhegy ·  Pázmándfalu ·  Pázmándhegy ·  Pér ·  Ravazd ·  Táp ·  Tápszentmiklós
Sokoróaljai járás: Csanakfalu ·  Csanakhegy ·  Csikvánd ·  Felpéc ·  Gyarmat ·  Gyirmót ·  Gyömöre ·  Győrszemere ·  Kajár ·  Kisbabot ·  Kismórichida ·  Kispéc ·  Koroncó ·  Ménfő ·  Mérges ·  Nagymórichida ·  Ómalomsok ·  Rábacsécsény ·  Rábaszentmihály ·  Rábaszentmiklós ·  Sokorópátka ·  Szerecseny ·  Tényőfalu ·  Tényőhegy ·  Tét ·  Újmalomsok
Tószigetcsilizközi járás: Abda ·  Alsóvámos ·  Ásvány ·  Bácsa ·  Balony ·  Bezi ·  Börcs ·  Csiliznyárad ·  Csilizpatas ·  Csilizradvány ·  Cakóháza ·  Dunaszeg ·  Dunaszentpál ·  Enese ·  Fehértó ·  Gönyű ·  Győrladamér ·  Győrsövényház ·  Győrszabadi ·  Győrszentiván ·  Győrújfalu ·  Győrzámoly ·  Hédervár ·  Kisbajcs ·  Kóny ·  Kulcsod ·  Kunsziget ·  Markotabödöge ·  Medve ·  Nagybajcs ·  Öttevény ·  Pinnyéd ·  Rábapatona ·  Rábcakapi ·  Ráró ·  Szap ·  Szőgye ·  Tárnokréti ·  Vének
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Dunaszeg&oldid=25253436”
Magyarország Duna menti települései
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 10., 15:05
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.