hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu pt hu hu hu sl hu en hu fr hu hu es en de hu hu id en fr hu nl de fr hu hu en is hu hu hu hbs_lat fr hu es hu hu pl fi de hu fr en hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu gl hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ast hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu en en en en en en en fr en en en en en hu fr fr fr en en fr fr fr fr fr fr fr fr hu hu fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr hu fr hu fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr en hu fr ru de hu fr fr en fr en en fr hu fr hu fr fr fr fr fr da fr fr fr fr fr it ca hu fr fr de fr fr fr fr oc oc oc fr fr ca en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat cs hu de hu hbs_lat cs es cs hbs_lat hu hu hu ru hu sl nl hbs_lat hu hu sl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fi sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu en hu pl hu sl hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr hu fr hu fr de en en ru en fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cv ckb nl de am an ar arz en en sv az ku uz bcl de lt en ru sv bg bn bo br hbs_lat uk ca en mhr id mzn it tt hbs_lat es vi cy da de fr hsb el eo es et eu ast fa fr fi et nn fr it da fy de hu gd lt war de de ku de he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id fr en es is it ja fr sv ka az uz kk ko ku sk pl cs it it lb hbs_cyr it it en fr hu lt lv pl en ru en en ml be mr ms en ru en ceb af nl nb nb es fi fr ta pa cs en pl pms pnb pt io de sl ro vi ru ru nb bxr zh es jbo en sd it hbs_lat en sk sl es en et sq hbs_lat nl sv hu en ta en th tr ceb tr tr oc en en ug fy ur uz fr fi vi en tr pl en zh xmf he da en zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a városról szól. Hasonló címmel lásd még: Szófia (keresztnév).
Mottó: PacTe, Ho He cTapee
A Wikimédia Commons tartalmaz Szófia témájú médiaállományokat.
Szófia (Coфия – Szofija  kiejtése✩, régi magyar nevén: Szeredőc), Bulgária fővárosa, és egyben a legnépesebb (2010-es adat szerint 1 259 446 lakosú) városa.[3]
Az ország nyugati felén, a Vitosa hegy lábainál helyezkedik el 500-600 méterrel a tengerszint felett.
Átlagos min. hőmérséklet (°C)
Rekord min. hőmérséklet (°C)
Havi napsütéses órák száma
Forrás: World Weather Information Service, Climate Sofia - Bulgaria
A város népességének változása:
A terület első lakosai az i. e. 8. század folyamán már megtelepedtek, így Európa egyik legöregebb fővárosaként tarthatjuk számon Szófiát. Az első, Serdica elnevezését a trák Serdi törzs után kapta. Ezt megtartotta a római hódítás után is és Moesia provincia központjává vált. E korabeli romok ma is megtalálhatóak a központban, ahol a metróállomás neve is az ókori elnevezést viseli.
A népvándorlás korában a hunok feldúlták és elpusztították, ami után I. Justinianus keletrómai császár építette újjá Triaditsa néven. A hunok után érkező szlávok már Szredec néven említik, amit a 809-ben érkező bolgárok átvettek és egészen a 16. századig használtak. Szófia elnevezés a törökök elől beszivárgó görög népességtől ered a 14. századból. 1382-ben kezdetét vette a közel ötszáz éves török uralom. Bulgáriát Rumélia néven átszervezték, és Szófia lett a közigazgatási központja. Az iga alól 1878-ban szabadult fel orosz csapatok segítségével (aminek tiszteletére a középkori orosz hadvezér, Alekszandr Nyevszkij nevét ma is viseli székesegyháza bolgáros változatban: Alekszandar Nevszki), és a független Bulgária fővárosa lett. A 20. században lakossága megtöbbszöröződött. Különösen a második világháborút követő népköztársasági idők rohamos lakótelep-építéseinek köszönhetően a századfordulón még kisvárosból milliós nagyvárossá lett.
Szófia 24 kerületből áll. Szófia a szűken vett Szófiából és néhány agglomerációs településből áll. Minden kerületnek van saját polgármestere, ezen kívül az agglomerációs településeknek is van külön polgármesterük.
Részben vagy tisztán agglomerációs kerületek
2. Kraszno Szelo (KpacHo ceлo)
11. Kraszna Poljana (KpacHa пoляHa)
18. Ovcsa Kupel (OBчa kyпeл)
21. Novi Iszkar (HoBи Иckъp)
Nemzeti Balett és Operaház épülete
Alekszandr Nyevszkij székesegyház (XpaM-пaMeTHиk AлekcaHдъp HeBckи): az 1877-78-as orosz-török felszabadító háborúban elesett 200 000 orosz katona emlékére épült.
A szófiai központi zsinagóga (Coфийcka cиHarora) Európa második legnagyobb szefárd zsinagógája és a legnagyobb ilyen vallási létesítmény a Balkán-félszigeten.
XVI. századi emlék a török időkből, szemben a Vásárcsarnokkal.
Ivan Vazov Nemzeti Színház
Ivan Vazov Nemzeti Színház (HapoдeH TeaTъp ИBaH BaзoB): 1907-ben megnyílt, bécsi építészek keze munkáját dicsérő épület. Az 1920-as években leépült, majd újjáépítették.
Orosz Templom (HapoдeH TeaTъp ИBaH BaзoB): A belvárosban álló orosz ortodox templomot 1913-ban építették.
A Hét Szent Temploma
A Hét Szent Temploma (цъpkBa CBeTи CeдMoчиcлeHици): A templom annak a hét szentnek állít emléket, akik elvitték a kereszténységet a szlávokhoz
Szent György temploma (PoToHдaTa "CB. Гeoprи"): A Kr. u. 4. századból származó kegyhely a késő római kor emléke. A központban, mégis eldugott helyen, a Sheraton Balkan Hotel belső udvarán található.
Nemzeti Kultúrpalota (HaциoHaлeH дBopeц Ha kyлTypaTa): az 1981-ben megnyílt monumentális épület az egyik legnagyobb ilyesfajta komplexum Délkelet-Európában.
A szófiai metró térképe
Szófia tömegközlekedése a modern értelemben 1901-ben indult az első villamosok üzembe helyezésével. Főleg külföldi villamosok közlekedtek, de 1951-től mintegy negyven évig bolgár gyártású járművekkel is rendelkezett a város.[4] 1935-ben indult meg a buszközlekedés, kevés járattal, melyeket fokozatosan fejlesztettek. Számos magyar Ikarus-modell is közlekedett a szófiai utakon.[5] Szófiából a távolsági buszok a Központi, Déli és Nyugati buszpályaudvarról indulnak, a nemzetközi járatokat jobbára a Szerdika buszpályaudvar szolgálja ki.[6] A trolibuszok 1941 óta járnak a bolgár fővárosban, hazai és más külföldi gyártmányok mellett Ikarus típusú trolijai is voltak a városnak.[7] A szófiai metró két vonallal rendelkezik, a harmadik építése 2016-ban indult.[8] Segítségével el lehet jutni a szófiai repülőtérre is, ahonnan belföldi és külföldi járatok közlekednek. A Központi pályaudvarról nemzetközi vonatok is indulnak, többek között Budapestre is.[9] A városban taxik és iránytaxik is igénybe vehetőek.[10][11]
2016-ban kilenc trolibuszjárat, 14 villamosvonal és 96 buszvonal működik a városban.[12]
Magyar Ikarus 280T trolibusz Szófiában
↑ Szófia hivatalos oldala:The Mayor of Sofia - an Executive Body. [2009. július 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. április 9.)
↑ a b https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-09-2022_2.txt
↑ Szófia hivatalos oldala:Sofia in figures - 2010. [2012. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. április 9.)
↑ History of Sofia Trams. Urban Mobility Center. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 4.)
↑ History of Bus Transport. Urban Mobility Center. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 5.)
↑ Buses and Coaches in Bulgaria. Flip Flop People's. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
↑ History of Trolleybus Transport. Urban Mobility Center. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 4.)
↑ „Construction of Sofia subway third line to begin on Jan 20”, SEE News. [2016. április 22-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés ideje: 2016. április 13.)
↑ Time-table - international. Bolgár Államvasutak. [2016. április 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 5.)
↑ Taxis in Sofia. FlipFlopPeople. [2016. április 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 5.)
↑ Bulgaria: Local Transport. Lonely Planet. [2016. június 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
↑ PaзпиcaHия (bolgár nyelven). Urban Mobility Center. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 4.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Szófia témájú médiaállományokat.
Szófia Travel Guide, english[halott link]
Amszterdam ·  Andorra la Vella ·  Ankara ·  Athén ·  Baku ·  Bécs ·  Belgrád ·  Berlin ·  Bern ·  Brüsszel ·  Budapest ·  Bukarest ·  Chișinău ·  Dublin ·  Helsinki ·  Jereván ·  Kijev ·  Koppenhága ·  Lisszabon ·  Ljubljana ·  London ·  Luxembourg ·  Madrid ·  Minszk ·  Monaco ·  Moszkva ·  Nicosia ·  Nur-Szultan ·  Oslo ·  Párizs ·  Podgorica ·  Pozsony ·  Prága ·  Pristina ·  Reykjavík ·  Riga ·  Róma ·  San Marino ·  Stockholm ·  Szarajevó ·  Szkopje ·  Szófia ·  Tallinn ·  Tbiliszi ·  Tirana ·  Vaduz ·  Valletta ·  Varsó ·  Vatikánváros ·  Vilnius ·  Zágráb
Chinvali ·  Douglas ·  Episzkopi ·  Gibraltár ·  Kariész ·  Longyearbyen ·  Mariehamn ·  Saint Helier ·  Saint Peter Port ·  Sztepanakert ·  Szuhumi ·  Tiraspol ·  Tórshavn
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szófia&oldid=25305596”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 decemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 24., 21:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.