fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu ca hu hu is hu fi hu hu hu hu hu da hu fr hu hu hu hu hu hu hu en hu vi hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uz fi fr hu en hu hu hu en cs de hu hu nb hu hu fr fi fi en is tr hu hu hu hu en hu hu fr en hu hu es hu hu en hu hu en hu az hu fr en hu ro hu en hu pl sv hu hu fr tr tr jv nb hu hu hu hu nb hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu de cs hu hu hu hu tr cs de hu eo hu uz es es de hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hbs_lat eo hu hu it hu fr hu en en pl hu hu hu hu hu hu pl de fr en pt pl hu en eo hu hu hu cs hu hu fr hu hu hu hu en cs de hu fr hu de hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de eo fr he it ms nl ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 47° 46′ 48″, k. h. 20° 01′ 48″47.78, 20.03Koordináták: é. sz. 47° 46′ 48″, k. h. 20° 01′ 48″47.78, 20.03
A Wikimédia Commons tartalmaz Visonta témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk Visontáról szól. Hasonló címmel lásd még: Csokonyavisonta.
Visonta község Heves megye Gyöngyösi járásában.
A település a Mátra déli lábánál, Gyöngyöstől keletre található. Megközelíthető a 3-as főútról. A települést keletről a Bene-patak, délről a Borhy-völgyi-patak határolja.
Visonta az Aba nemzetség Csobánka ágának ősi birtoka volt. Nevét az oklevelek 1279-ben Vysonta néven említették először.
A 13. század vége körül Csobánka comes két fia: János és Péter osztozott meg az atyai örökségen, 1302-ben Péter Visontát nyerte, amelyet birtokai középpontjává tett. Fia Pál (1304–1339) szintén Visontát bírta, vásárjával együtt. Ekkor Karácsond, Adács, Zsadány (részben), Kürt (ma puszta Jászladány mellett), Csobánka, Hajontha és Lak tartoztak hozzá. E birtokokat Károly Róbert király az ugyancsak az Aba nemzetség Kompolthi ágából származó Imrének (1324–1339) adományozta. Imre fiai: János, a Visontay család őse, István, Miklós és Imre, a Detky család őse, 1348-ban osztoztak meg birtokaikon, ekkor Visontán kívül többek között Karácsond, Heves, Markaz, Tarnaörs, Adács helységek is birtokukban voltak. A birtokmegosztás alkalmával Visontát három részre osztották és az osztozkodók közül János, István és Imre egy-egy részt kapott belőle.
1421-ben Zsigmond király az utód nélkül elhalt Visontay István birtokát Visontán Kompolthi Istvánnak adta. Így az egész helység a Kompolthiaké lett.
1445-ben Visonta már városi jellegű település volt.
1489-ben Kompolthi István leányának Erzsébetnek fiai: az alsólendvai Bánffy családból való lendvai Bánffy Miklós és Jakab is részt követeltek maguknak az itteni Kompolthi-féle birtokokból. Kompolthi János fiai: Zsigmond és Ferenc, valamint Országh Mihály négy fia között 1522-ben kötött kölcsönös örökbefogadási szerződés alapján, a Kompolthi család kihaltával, az Országh családé lett.
1549–1552 évi adólajstromok szerint Országh Kristóf birtoka volt, akinek 1567-ben bekövetkezett utód nélküli halála után I. Miksa király 1569-ben Török Ferencné, született Országh Borbálának adományozta.
1635-ös összeírásban 3, 1675-ben 1 3/4 portája volt.
1684-ben az Esterházy, báró Haller, Bossányi családok és Batta Pál birtoka volt.
1693-as összeírás szerint gróf Esterházy István, báró Haller Samu, a Bossányi és a Huszár családok voltak itt birtokosok, 1741-ben pedig a Nyáry család birtoka volt.
A 19. század első felében több birtokosa is volt, a gróf Draskovich, gróf Esterházy, báró Orczy, báró Podmaniczky, továbbá a Saághy örökösök, Goszthony, Taródy, Dévay, Perlaky, Kovács, Póka, Veréb, Pethő, Farkas, Balla, Tamaskovics és Zbiskó családok birtak itt földesúri joggal.
1910-ben 1396 lakosából 1389 magyar volt. Ebből 1354 római katolikus, 23 izraelita volt.
A 20. század elején Heves vármegye Gyöngyösi járásához tartozott.
Az 1960-as években Visonta nevéhez új jelentős esemény kapcsolódott a hőerőmű, és a külfejtéses bányászkodás. E két nagy üzem odatelepítése alaposan megváltoztatta a község képét, a felettes szervek építési tilalmat rendeltek el, ami 10 évig tartott.
1990–1994: Ambrusz Józsefné Bernáth Mária (független)[3]
1994–1998: Ambrusz Józsefné (független)[4]
1998–2002: Ambrusz Józsefné (független)[5]
2002–2006: Ambrusz Józsefné Bernáth Mária (független)[6]
2006–2010: Szarvas László (független)[7]
2010–2014: Szarvas László (független)[8]
2014–2019: Szarvas László (független)[9]
2019-től: Szarvas László (független)[1]
A település népességének változása:
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,7%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,6% németnek, 0,6% románnak, 0,3% ukránnak mondta magát (14,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49%, református 5,6%, evangélikus 0,3%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 13% (29,8% nem nyilatkozott).[11]
Mátrai Erőmű: lignittüzelésű hőerőmű
szőlő- és bor termelés
A többször átépített római katolikus templom 1878-ban nyerte el mai formáját, az előtte álló Nepomuki Szent János szobor 1846-ból való.
↑ a b Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 20.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 17.)
↑ Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 12.)
↑ Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 12.)
↑ Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 12.)
↑ Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
↑ Visonta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 20.)
↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. július 26.)
Borovszky Samu: Heves vármegye
A Gyöngyösi járás települései
Abasár ·  Adács ·  Atkár ·  Detk ·  Domoszló ·  Gyöngyös ·  Gyöngyöshalász ·  Gyöngyösoroszi ·  Gyöngyöspata ·  Gyöngyössolymos ·  Gyöngyöstarján ·  Halmajugra ·  Karácsond ·  Kisnána ·  Ludas ·  Markaz ·  Mátraszentimre ·  Nagyfüged ·  Nagyréde ·  Pálosvörösmart ·  Vámosgyörk ·  Vécs ·  Visonta ·  Visznek
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Visonta&oldid=25013037”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 13., 12:14
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.