hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu oc hu de hu de hu fr hu hu hu el hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru en en ru en en en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cv nl da ar arz en az ru sv bg bn br hbs_lat ca id hbs_lat cy da de fr el eo es et eu fa fi nn fr it da fy de lt he hi hbs_lat hy id fr is it ja sv ka kk ko ku pl cs lb it en lt lv en be mr ms ru nl nb nb ta en pl pt ro ru it hbs_lat en sk sl sq hbs_lat en sv hu ta th tr oc fy ur vi pl zh fa da en zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. április 17.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A helyszín szerepel az UNESCO világörökségi javaslati listáján
Beerenberg (2277 m) aktív vulkán
A Wikimédia Commons tartalmaz Jan Mayen-sziget témájú médiaállományokat.
A Jan Mayen-sziget a Norvégiához tartozó, vulkanikus eredetű, sarkvidéki sziget. Területe 373 km². Két nagyobb részből áll, melyeket egy keskeny földszoros köt össze. A sziget egy részét gleccserek borítják.
Izlandtól 560 km-re északkeletre, Norvégiától 950 km-re nyugatra,[1] Grönlandtól 500 km-re keletre található.
A sziget rendkívül hegyvidékes. Legmagasabb pontja, az északi részén található Beerenberg (2277 m) aktív vulkán, legutóbbi kitörése 1985-ben volt.[1]
Bálnaolaj-feldolgozó telep a szigeten (1639)
Bálnavadászat a 18. században
Egyes történészek szerint a 6. században Brendan ír szerzetes, majd később viking hajósok is megpillanthatták a szigetet, ez azonban nem bizonyított.
A sziget első hiteles felfedezése az 1600-as évek elején történt, amikor angol és holland bálnavadászok kerestek új vadászterületet. Nevét Jan Jacobs May van Schellinkhout holland tengerészről kapta, aki 1614-ben lépett partjára, és az ő első tisztje készítette az első térképeket a helyszínről.
Holland bálnavadászok feldolgozó telepet létesítettek a szigeten, ahol fénykorában nyaranta 1000 ember lakott. A telep védelmére erődítést is végeztek. 1640 és 1650 között azonban a vadászat miatt a grönlandi bálna a kipusztulás szélére került, így a sziget elnéptelenedett. A következő 230 évben csak néhány hajó vetődött erre.
1882-1883-ban az osztrák–magyar északi-sarki expedíció sikerén felbuzdulva osztrák-magyar sarkvidéki megfigyelő állomás létesült a szigeten, ami több sarkvidéki expedíció bázisául szolgált. A 20. század elején norvég prémvadászok kedvelt célpontja lett, azonban a rókaállomány megtizedelése miatt az 1920-as évek végére ez a tevékenység is visszaszorult.
Az első norvég meteorológiai állomást 1921-ben létesítették. 1922-ben a Norvég Meteorológiai Intézet annektálta a szigetet Norvégia számára. 1929-ben királyi dekrétummal norvég szuverenitás alá helyezték, majd egy 1930-as törvény a Norvég Királyság részévé nyilvánította.
A második világháború alatt, Norvégiával ellentétben nem szállták meg a németek. A meteorológiai állomás személyzete ekkor Norvégia helyett az Egyesült Királyságba kezdte el jelentéseit küldeni, majd 1940-ben – miután lerombolta az állomást – egy brit mentőexpedícióval elhagyta a szigetet. A következő évben norvég katonákkal együtt visszatértek és újjáépítették az állomást, ami a háború további részében a gyakori német légitámadások ellenére is folyamatosan működött. A háború alatt két német repülőgép is lezuhant a szigeten; személyzetüket később a narviki katonai temetőben helyezték nyugalomra. 1943-ban az amerikaiak rádióállomást létesítettek a sziget északi részén „Atlantic City” néven, melynek fő feladata a németek titkos grönlandi rádióállomásainak bemérése volt.
A háború után 1945–1959 között csak a Norvég Meteorológiai Intézet állomása működött a szigeten, 1949-ig Atlantic Cityben, majd az időközben felépült új állomáson. A meteorológiai állomás egyben parti rádióállomásként is működött, azaz kapcsolatot tartott fenn a környéken mozgó hajókkal, és közvetített a szárazföld felé, ezzel jelentősen növelve a biztonságukat.
1959-ben a NATO úgy döntött, hogy LORAN (Long Range Navigation) néven nagy távolságú rádiónavigációs hálózatot épít ki. Ennek egyik eleme a Jan Mayen szigetén felépült állomás, amely norvégiai, németországi, feröeri és izlandi állomásokkal áll együttműködésben. Az új – Olonkin City nevű – állomás kiépítése körülményes volt, mert a szigetnek nincsen kikötője. A második LORAN adóvevő telepítésekor egy apró leszállóhelyet is kiépítettek, az első repülőgép 1961-ben szállt le a szigeten. A következő évben a meteorológiai állomás is a leszállóhely közelébe költözött, és azóta a szállítást javarészt légi úton oldják meg. 1960-ban az állomás személyzete 40 főből állt, mára ez 18 főre csökkent.[2]
A Jan Mayen-sziget fekvése
Kutatóállomás a Jan Mayen-szigeten
A délnyugati Eggøja félszigetet vulkáni hamu alkotja. A fatörzsek Szibériából kerültek ide
Jan Mayenen nincsen semmilyen természeti kincs vagy erőforrás. A gazdasági aktivitás csak arra terjed ki, hogy a kitelepített norvég rádió és meteorológiai központokat ellássák. Van egy nem lebetonozott, 1585 m hosszú leszállópályája, és 124 km partszakasza, ahol kikötő nem, csak néhány horgonyzóhely található.
Máig vita van Norvégia és Dánia között a halászati területek felosztásáról, mivel egy 1988-as egyezmény alapján a Grönland és Jan Mayen-sziget közti területeken Dánia kizárólagos halászati jogot birtokol.
A szigeten csak a LORAN-C (Long Range Navigation) bázis üzemeltetői tartózkodnak 14-en, és a meteorológiai állomás 4 dolgozója.
Mindkét állomás emberei Olonkinbyenben laknak, így hívják a Loran-C bázis lakónegyedét. A szigeten nincsenek bennszülött lakosok, de van saját ISO 3166-1 szabványú országkódja (SJ), internetjelzése (.sj) (igaz, nem használják).
Van saját amatőr rádiós előtétjelzése is: (JX)
A szigetet 1995 óta a megyei kormányzó irányítja, de valamennyi hatalma a Norvég Logisztikai Szervezet (CIS) parancsnokának is van, ami a hadsereg része.
↑ a b Jan Mayen Archiválva 2011. július 22-i dátummal a Wayback Machine-ben, Island of Jan Mayen (letöltve: 2007. február 11.)
↑ History (angol nyelven). jan-mayen.no, 2008. január 3. [2011. július 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. január 5.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Jan Mayen-sziget témájú médiaállományokat.
Műholdas radarkép a Jan Mayen-szigetről
Fotók és információs a szigetről (angolul)
A Jan Mayen-sziget legénysége Archiválva 2011. július 22-i dátummal a Wayback Machine-ben (angolul)
National Geographic Magyarország (magyarul)
Svalbard és Jan Mayen norvégiai közigazgatási egység
Andorra ·   Málta1 ·   Olaszország1 ·   Portugália1,2 ·   Spanyolország1,2 ·   San Marino ·   Vatikán
Albánia ·   Bosznia-Hercegovina ·   Bulgária1 ·   Ciprus3 ·   Észak-Macedónia ·   Görögország1 ·   Horvátország1 ·   Montenegró ·   Románia1 ·   Szerbia ·   Törökország4
Dánia1,2 ·   Észtország1 ·   Finnország1 ·   Izland ·   Lettország1 ·   Litvánia1 ·   Norvégia2 ·   Svédország1
Azerbajdzsán4 ·   Fehéroroszország ·   Grúzia4 ·   Kazahsztán4 ·   Moldova ·   Oroszország4 ·   Örményország5 ·   Ukrajna
Ausztria1 ·   Csehország1 ·   Lengyelország1 ·   Liechtenstein ·   Magyarország1 ·   Németország1 ·   Svájc ·   Szlovákia1 ·   Szlovénia1
Belgium1 ·   Egyesült Királyság (  Anglia,  Észak-Írország,  Skócia,  Wales)2 ·   Franciaország1,2 ·   Hollandia1,2 ·   Írország1 ·   Luxemburg1 ·   Monaco
Akrotíri és Dekélia5 ·   Åland ·   Feröer ·   Gibraltár1 ·   Grönland6 ·   Guernsey Bailiffség ·   Jersey Bailiffség ·   Man-sziget
Abházia ·   Dél-Oszétia ·   Dnyeszter Menti Köztársaság ·   Észak-Ciprus5 ·   Hegyi-Karabah Köztársaság5 ·   Koszovó
1 Az Európai Unió tagja    2 Európán kívüli függőségekkel és területekkel is rendelkezik    3 Földrajzilag Délnyugat-Ázsiához tartozik, de az Európai Unió tagja    4 Földrajzilag a területe nagyobb vagy döntő része Ázsiához tartozik    5 Földrajzilag Délnyugat-Ázsiához tartozik, de szociológiai és politikai tekintetben Európa része.    6 Földrajzilag Észak-Amerikához tartozik, de politikailag a Dán Királyság része
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Jan_Mayen-sziget&oldid=23787263”
Norvégia javasolt világörökségi helyszínei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. április 17., 12:03
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.