hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de wuu hu nl hu fr hu hu hu hu en hu hu hu hu cs hu hu hu hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en mk hu it en wuu pl pl en en en pl et zh hu hu hu hu hu hu en fr en en en en en en en en en en en en en en en hu de en en en en en en en en en en en en en ceb en en en en en en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu en ru uk en fr en en fr en en fa he en de en en fr en en fr es en en pl en ca ru en ca en en fr en it oc it en fr el fr eu en en en el de fr el hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu ceb it hu fr hu es hu hu fr hu hu hu it hu hu it es hu et hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca id de eo et fa fr he it nl pl ro hbs_lat sk hbs_lat sv vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Budapest XII. kerülete – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 47° 30′, k. h. 19° 00′47.5, 19Koordináták: é. sz. 47° 30′, k. h. 19° 00′47.5, 19
A Wikimédia Commons tartalmaz Budapest XII. kerülete témájú médiaállományokat.
Az Úti Madonna kápolna a Farkas-völgyben
XII. kerületi (MOM Kulturális Központ)
Budapest XII. kerülete (összefoglaló nevén a Hegyvidék) a város budai oldalának középső, főképp hegyvidéki területein (a Budai-hegység magaslatain) fekszik. Területe már az őskorban lakott volt. Jelentős részeit erdő borítja, melynek köszönhetően a középkorban az uralkodók közkedvelt vadászterületévé vált: itt alapította meg Mátyás király híres vadasparkját. Az erdővel borított területek ma pedig sokak kedvelt kirándulóhelyévé váltak. A kerület egyik legkedveltebb kirándulóhelye a Normafa, amely a városban egyedülálló természeti érték, a Budai Tájvédelmi Körzet része. A kerület elhelyezkedésének köszönhetően számos diplomáciai képviseletnek is helyet ad.
Északon a II. kerület, keleten az I. kerület, délen a XI. kerület határolja. Nyugati határa egyben Budapest határa is, a szomszédos települések Budakeszi és Budaörs.
A XII. kerület 1930-ban jött létre Budapest közigazgatásának átszervezése kapcsán az I. kerület egy részéből.
A kerület története lényegében a Buda vonzáskörében, annak közigazgatási területén élő kisebb települések, majorságok, erdő- és szőlőbirtokosságok történetéből tevődik össze.
A várhegy, vagy pontosabban Buda városa és a Budai-hegyek közötti, a hajdani Ördög-árok formálta völgyben a Pasaréttől a Tabánig alakult ki a Krisztinaváros. A várhegy nyugati lábánál – a mai Vérmezőnél jóval nagyobb területen – a XVIII. században az ún. „Glacis”, a vár védelmi övezetéhez tartozó, szigorú építési tilalom alatt álló, és a vár katonai kormányzója által kezelt terület volt. Ez akadályozta hosszú ideig az itteni külváros létrejöttét is. Albert szász–tescheni herceg akkori helytartó feleségének, Mária Krisztina főhercegnőnek (Mária Terézia leányának) közbenjárására 1772-ben megkezdődhetett a terület egy részén a parcellázás. Ugyanettől az évtől nevezték a területet hivatalosan mai nevén Krisztinavárosnak. Öt kisebb területe közül a Városmajor tartozik a XII. kerülethez. A „Major”, ahogy a helybéliek hívják, eredetileg az Ördög-árok árterületén elterülő kaszáló volt. A mai parkot II. József alapította 1787-ben, és ekkor kapta a Stadt-Meierhof (Városmajor) nevet is.
A parkon vezetett keresztül a legjelentősebb budai vízfolyás, az Ördög-árok. 1920-ban az árkot beboltozták, a fákat pótolták, és a terület egy részén engedélyezték az építkezést. A park északi sarkában található a budapesti fogaskerekű vasút (60-as villamos) alsó végállomása.
A kerület északi részének képét a Hunyad-orom és a tőle délre és északra lefutó völgyek határozzák meg, melyek legnagyobb része a 18. század végéig a budai karmeliták birtoka volt. Neve a 18-19. században először Sauwinkel (Disznó-zug), majd Auwinkel (Liget-zug) volt. Az 1847-es Dűlőkeresztelőn Döbrentei Gábor keresztelte el az északi szűkebb völgyszakaszt Zugligetnek, a Krisztinaváros felé kiszélesedő déli részt Virányosnak. Ez utóbbi déli csücskében terült el a régi vízivárosi temető, ahova a Martinovics Ignác-féle felkelés Vérmezőn kivégzett tagjait is eltemették.
A Hunyad-orom déli oldalán futó völgy, a német Brunnthal (Brunnental) szintén a Dűlőkeresztelőn „magyarosodott” Kútvölgyre. A még a 19. században is sűrű erdőkkel borított vidék „vadságát” csak egy-egy majorság gyümölcsöse, szántója törte meg. A Zugliget hajdan Mátyás király vadaskertjéhez tartozott, és gazdag volt vadkanokban, innen eredt valószínűleg a német elnevezése, ami az itteni Disznófő-forrásban ma is él.
A városrészek a 19. század második felében, különösen a szőlők pusztulása után kezdtek beépülni. A vidék jelentős része azonban ma is beépítetlen kirándulóterület, és innen indul fel a János-hegy nyergébe 1970 óta a Libegő.
A völgyek és a Sváb-hegy - Széchenyi-hegy vonulata között alacsonyabb, többé-kevésbé beépült hegyeket-dombokat (Márton-hegy, Isten-hegy, Kis-Sváb-hegy, Orbán-hegy) találunk. Királyi vadászterületek, majd a budai polgárok birtokai terültek itt el. A 17. század végén, Buda felszabadításakor bekerültek a várostörténelembe is, mert kedvező stratégiai helyzetük miatt itt voltak a keresztény seregek állásai. A 19. században ezen a vidéken is jelentős szőlőművelés folyt, a század második felében – különösen Jókai Mór hatására – egyre több villa épült. Betelepülését és turistaforgalmát is jelentősen előmozdította az 1874-ben megindult Fogaskerekű vasút.
A kerület legjellemzőbb és legismertebb részét azonban a Budai-hegyek koszorúja alkotja. A János-hegy, Sváb-hegy, Széchenyi-hegy, a Csillebérc és a Budakeszi-erdő „megfizethetetlen” természeti értéke a fővárosnak. A friss levegő forrása, és egyúttal óriási rekreációs park, változatos séta-, kiránduló-, túralehetőségekkel (gyalog, kerékpárral, síléccel és szánkóval), kilátóhelyekkel és különleges hangulatú, értékű műemlékekkel, látnivalókkal.
A fogaskerekű svábhegyi állomása madártávlatból
A Duna–Ipoly Nemzeti Parkhoz tartozó Budai Tájvédelmi Körzet – és egész Budapest – legmagasabb pontja a János-hegy, 528,16 m magas kúpjával, rajta az Erzsébet-kilátóval. A Sváb-hegy a Budai-hegység központi, átlagosan 480 m magas dolomitröge, mely északon keskeny nyereggel kapcsolódik a János-hegyhez. Buda török alóli felszabadítása után nevezték el Svábhegynek, utalva az ostromkor a hagyomány szerint itt felállított sváb tüzérségre. A XIX. század ötvenes éveiben lett egyre kedveltebb nyaralóhely, és a XX. századra a Rózsadomb mellett a város egyik legelegánsabb villanegyedévé vált.
A Budai-hegység legnagyobb kiterjedésű, délkeleti tagja az egykori Nyék-hegy, 1860-ban gróf Széchenyi István halálakor kapta ma is használatos nevét. A fővárosiak kedvelt kirándulóhelyén a 19. század végéig csak néhány nyaralót lehetett találni, mára azonban itt is felkúszott a város szinte a hegy tetejéig. A második világháború után itt indult meg a forgalom a Széchenyi-hegyi gyermekvasúton (korábban Úttörővasút). A hegyvonulat mögött, Budakeszi felé Csillebércet találjuk a Gyermek- és Ifjúsági Központtal.
A hegyvidék északnyugati és délkeleti lankáit több völgy is szabdalja (Diós-árok, Kútvölgy, Denevér-árok, Német-völgy, Farkas-völgy, Irhás-árok, ), és itt terül el a Farkasrétnek nevezett fennsík is, melynek szinte egész területét az azonos nevű temető foglalja el. Az itteni városrészek közül a legnagyobb Németvölgy, mely a 17. század végén kapta a Deutschenthal nevet, a törökök által megszállt Buda ellen itt felvonuló német csapatokról. (Magyar nevét, a német név fordításaként, 1847-től, a Dűlőkeresztelőtől viseli.)
Az itteni szántók és szőlőskertek is a 19. század második felétől kezdtek el beépülni. 1884-ben nyílt meg a városrészben a Magyar Vöröskereszt Erzsébet Kórháza (Sportkórház). (A közelmúltbeli elköltöztetésé óta az egykori épületeiben a Testnevelési Egyetem működik.) A századfordulón települt a városrészbe az azóta megszűnt Magyar Optikai Művek (MOM) elődje, amelynek helyén Buda legmodernebb negyede épült ki. (MOM Park)
A második világháború helyi áldozatainak emlékére 2005-ben Turul-szobrot állítottak.[4] Az emlékmű nagy politikai vihart váltott ki, mivel annak talapzatán az áldozatok neve együtt szerepel a nyilas gyilkosaikéval.[5]
A képviselő-testület jelenlegi összetétele:
Emléktáblák Budapest XII. kerületében
↑ 94/2012. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet, korábban Fővárosi Tanács 1990. (IV. 10.) 75., 76. számú határozat.
↑ a b Budapest XII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2019. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2019. augusztus 14.
↑ Dobszay János (2012): Kis madárhatározó. HVG, 2012. december 22. 51–52. szám, 16–18.
↑ Budapest XII. kerületi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Budapest XII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
↑ Budapest XII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
↑ Budapest XII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
↑ Budapest XII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
↑ Budapest XII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
↑ Budapest XII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 6.)
↑ BUDAPEST XII.ker. települési választás eredményei. (Hozzáférés: 2020. június 3.)
↑ Magyar települések lakosságszámának alakulása. Magyarország. (Hozzáférés: 2018. január 1.)
Budapest Teljes Utcanévlexikona (Sprinter Kiadó, 2003)
↑ Gyilkosok emlékműve: A gyilkosok emlékműve - Dokumentumfilm a YouTube-on, benne Pokorni Zoltán nyilatkozatai
A XII. kerületi Önkormányzat webportálja
"Hegyvidék" XII. kerületi újság
A Hegyvidék közössége a facebookon
A XII. kerület műemlékei
Budapest XII. kerülete (Hegyvidék)
Budakeszierdő (egy része) ·  Csillebérc ·  Farkasrét ·  Farkasvölgy ·  Istenhegy ·  Jánoshegy ·  Kissvábhegy ·  Krisztinaváros (egy része) ·  Kútvölgy ·  Magasút ·  Mártonhegy ·  Németvölgy ·  Orbánhegy ·  Sashegy (egy része) ·  Svábhegy ·  Széchenyihegy ·  Virányos ·  Zugliget
Bajor Gizi Színészmúzeum ·  Barabás-villa ·  Budapest Kongresszusi Központ ·  Csörsz utcai izraelita temető ·  Emléktáblák Budapest XII. kerületében ·  Erzsébet-kilátó ·  Fácános ·  Farkasréti temető ·  Farkasréti izraelita temető ·  Fogaskerekű ·  Frivaldszky–Mauthner–Pálffy-villa ·  Gesztenyés-kert ·  Gyermekvasút ·  Haggenmacher-villa ·  Hegyvidéki Helytörténeti Gyűjtemény és Hegyvidék Galéria ·  Józef Piłsudski-emléktábla ·  Keve András Madártani és Természetvédelmi Szakkönyvtár ·  Kútvölgyi Boldogasszony-kápolna ·  Laszlovszky-major ·  Libegő ·  Mindenszentek-plébániatemplom ·  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem ·  MOM Kulturális Központ ·  MOM Park ·  Óra-villa ·  Országos Sportegészségügyi Intézet ·  piktortéglaüregek ·  Szent Család-plébániatemplom ·  Város-kút ·  Városmajori Jézus Szíve-plébániatemplom ·  Városmajori Szabadtéri Színpad
Ágnes-forrás ·  Anna-rét ·  Béla király kútja ·  Budakeszi parkerdő ·  Budaörsi-hegy ·  A Csermely-völgy forrásai ·  Csillag-völgy ·  Darázs-forrás ·  Denevér-árok ·  Diós-árok ·  Disznófő-forrás ·  Farkas-völgy ·  Farkasvölgyi-sziklaüreg ·  Farkas-völgyi-víznyelőbarlang ·  Fodor utcai forrás ·  Hangya-forrás ·  Harang-völgy ·  Hármaskút-tető ·  Ibolya-forrás ·  Isten-hegy ·  János-hegy ·  János-hegyi-átjáró ·  Jókai-kert ·  Martinovics-hegyi-kristályfülke ·  Martinovics-hegyi Pince-barlang ·  Normafa ·  Orbán-forrás ·  Orbán-hegy ·  Ördög-árok ·  Ördög-orom ·  Pozsonyi-hegy ·  Sas-hegy ·  Sváb-hegy ·  Széchenyi-hegy ·  Szószéki-barlang ·  Tündér-szikla ·  Városmajor
Budai Egészségközpont ·  Budai Rajziskola ·  Budapesti 3. sz. országgyűlési egyéni választókerület ·  Budapesti Tanítóképző Főiskola ·  ELKH Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont Konkoly-Thege Miklós Csillagászati Intézet ·  Eötvös Loránd Tudományegyetem ·  Magyar Optikai Művek ·  Magyar Testnevelési és Sporttudományi Egyetem ·  MTA Központi Fizikai Kutatóintézet ·  Műszeripari Kutató Intézet ·  Orbánhegy Kollégium ·  Országos Gerincgyógyászati Központ ·  Postapalota ·  Solti György Zeneiskola ·  Szent János Kórház ·  Városmajori Gimnázium
Ez a Budapesttel kapcsolatos szócikk egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Budapest_XII._kerülete&oldid=25293721”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 20., 12:43
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.