hbs_lat hbs_lat hu hu hu hu hu hbs_lat hbs_lat hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu it hu en hu es hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hbs_lat hu sk hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en de ro ro oc ca ru ca fr ca ca ca ca en en eu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu en cs de hu en hu en hu pl en nl de it ceb ast cs br sl hu it en eo en hbs_lat sv hbs_lat sl sv eo eo ceb en en sl hbs_lat hbs_lat es ms sl hbs_lat lt hbs_lat sl hbs_lat sk sv ms hbs_lat lt hbs_lat lt en hu en hu pl en it en sl it cs sl pt cs it hbs_lat hbs_lat en en sl de cs hbs_lat sl en en en en en hbs_lat fr en xal hbs_lat sl en ceb hbs_lat hbs_lat ca tr hbs_lat eo hbs_lat fi eu es lt en cs it hbs_lat en cs hbs_lat fr fr da it it id en fr hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat it cs hbs_lat it it cs sl en en hbs_lat hu en sl hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat sl sl sl hbs_lat cs en hu cs sl hsb nl it en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en de id es it it it sl en sk de es hbs_lat hbs_lat it it en sk en fr de la hbs_lat hbs_lat fi en cs gl hbs_lat tr tr sl ceb eo sv pl hbs_lat pl eo en hbs_lat hbs_lat it cs sl sl pl sl tl pl es hbs_lat en de hbs_lat en fi eu ms sl cs en da sv eo hbs_lat en en fr de sl de de cs pl it sl hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat en hbs_lat fi pl da hbs_lat hbs_lat sl pl ast cs hbs_lat br hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl vi en en eo cs sl fr sv en en hbs_lat lt da hu fi vi hbs_lat en sl pl lv eo hu it hbs_lat en en en hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat ceb hu hbs_lat it en en hbs_lat it sl hbs_lat hbs_lat lt tr en ms nl de hbs_lat hbs_lat es hbs_lat fr sl hbs_lat eo it pt de it en ms fi hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl hbs_lat fr sv hbs_lat it hbs_lat pl en en hbs_lat sl eo hbs_lat sl en en pl sl sl hbs_lat sv id en en en cs hu en en sl de hbs_lat hbs_lat sl ceb en pl en en hbs_lat hbs_lat eo en fi sl eo hbs_lat en sv hbs_lat sl eo hbs_lat en ceb hbs_lat en en hbs_lat it hbs_lat en en en hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat sl en en en cs de hu hu en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en ceb en en fr hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat id hbs_lat hbs_lat sl sv nb sl hbs_lat sl sl sl fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat fr hsb hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat en de sl hbs_lat en hbs_lat sl hbs_lat it fi hbs_lat hbs_lat sl es hbs_lat hbs_lat cs it hbs_lat tr hbs_lat ms sl et sl sl ms en hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat sv en sl sl sl lv sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat en en en sl sv en hbs_lat lt it en sv hbs_lat hbs_lat sl id pl cs en hbs_lat hbs_lat fi it sv ro sv en sl sl hbs_lat hbs_lat it hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat it hbs_lat sk hbs_lat cs sl it hbs_lat sl sk en hbs_lat it hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat de en pl it pl en en en en tr hbs_lat en ceb it hbs_lat de es hbs_lat sl sl hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en en sl hu en nl hbs_lat hbs_lat hbs_lat fr hbs_lat en hbs_lat hbs_lat sv it en fr hbs_lat en et ms hbs_lat en cs pl rm en hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat id hbs_lat fi en sv it it ca it nl hbs_lat pl it en hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat id en ro hbs_lat ms hbs_lat sk sk en hbs_lat it it pl hbs_lat sl sk pt hbs_lat hbs_lat en cs en hbs_lat lt ms sl sl hbs_lat hbs_lat sl en eo id hbs_lat cs en en en hbs_lat hbs_lat en lt cs it hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat nl en en pl it hbs_lat hbs_lat id lt hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl en hbs_lat pl eo sl hbs_lat en sco hbs_lat hbs_lat sk en hbs_lat it sl en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt it hbs_lat hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat hbs_lat de fr hbs_lat it it nl pl pt ro hbs_lat sk sl hbs_lat fy fr pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Sveti Petar u Šumi – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. szeptember 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Sveti Petar u Šumi zászlaja
Sveti Petar u Šumi
é. sz. 45° 10′ 50″, k. h. 13° 52′ 00″45.180555555556, 13.866666666667Koordináták: é. sz. 45° 10′ 50″, k. h. 13° 52′ 00″45.180555555556, 13.866666666667
Sveti Petar u Šumi weboldala
A Wikimédia Commons tartalmaz Sveti Petar u Šumi témájú médiaállományokat.
Sveti Petar u Šumi (olaszul: San Pietro in Selve) falu és község Horvátországban, Isztria megyében. Az Isztria legkisebb területű községének székhelye.
Az Isztria középső részén, Pazintól 10 km-re délnyugatra a Lim-völgy feletti hullámos fennsíkon évszázados erdők között fekszik. Itt kereszteződnek a Tinjan, Pazin, Žminj és Kanfanar felé menő utak és itt haladt át a Póla–Divača vasútvonal is. A hozzá tartozó kis települések az ott birtokos családok alapján kapták a nevüket: Grgani, Bezjaki, Dolinci, Gljuščići, Slavčići, Videti, Pickini, Kristani és távolabb Tomažini, Dolčani, Grčeti, Kranjci.[2]
Területe már az ókorban is lakott volt. A Limska Draga (Lim-völgy) felett a 15. századig egy kelta (hisztri) építésű vár is állt, melyet a korabeli források Ad Vicinatumnak, Castrum Vicinatusnak (1443), Vinicatonak (1102) vagy Vicininek illetve Vicino San Pietronak neveznek.[3] Uradalma a 12. századtól a porecsi püspök , majd az aquileiai pátriárka és a pazini grófok birtoka volt. A várnak nyoma sem maradt az egykori Szent Tamásnak szentelt templomára utaló Sv. Toma dűlőnév kivételével. Az innen származó leletek a trieszti múzeumba kerültek.[3] A mai település és község az itt állt bencés kolostorról kapta a nevét, melyet a latin nyelvű okiratokban „Monasterium Sancti Petri in Sylvis” néven említenek. A kolostor első írásos említése 1174-ben történt, de homályos utalás van arra, hogy már sokkal korábban (1134 előtt) is megvolt. A helyi legenda szerint Salamon magyar király trónfosztása után itt tartózkodott, majd később a pólai Szent Mihály kolostorba költözött át ahol 1089-ben meghalt.[4] A kolostor könyvtárából fennmaradt egy latin nyelvű kéziratos könyv a 11. század végéről, vagy a 12. század elejéről. Ugyanebből az időből való az ún. „Supetari töredék” egy a középkori Szent Péter templom maradványai között talált cirill és glagolita betűkkel írt kőtöredék.[4] Más isztriai városoktól és településektől eltérően ahol a település dombon épült, melynek legmagasabb pontján a templom állt körülötte a házakkal Sveti Petar u Šumi nem a templom, vagy a kolostor köré települt és ezért aíz itteni szerzetesek békében élhettek. Sveti Petar u Šumi lakói, akiket egyszerűen csak supetaracnak neveztek a falutól távolabb eső földek és szőlők művelésével foglalkoztak.[4]
Miután a kolostort a bencések elhagyták a pusztuló épületet 1459-ben III. Frigyes német-római császár a pálosoknak adta akiknek akkor már volt egy kolostoruk az Isztrián a Csepics-tó szigetén. Frigyes császár azt is feltételül szabta, hogy a kolostorban tíz szerzetes tartózkodjon, amelyből legkevesebb hat pap legyen.[5] A pálosok a kolostort felújították, kerengőt alakítottak ki befedve a ciszterna körüli teret alul új reneszánsz oszlopokkal. A régi román oszlopokat az árkádokkal az emeletre helyezték át, ahol a földszinti részhez hasonlóan sétáló folyosót létesítettek. A templomot gótikus stílusban építették át. Az épületegyüttes uszkók háború idején 1616-ban újra leégett. Felújítási munkái a 17. század közepén kezdődtek, amikor a templom és a kolostor is új külsőt kapott. A templom külsejét a zagorjei és ausztriai templomok mintájára alakították ki. 1755-ben szentelték fel. Berendezése 1755 és 1752 között készült. Oltárképeit a neves pálos festőművész Leopold Keckheisen készítette, a homlokzat szobrai Paul Riedl munkái. Pálos festőművész festette a híres czestochowai kegykép másolatát is. A kép 1721-ben a karácsonyi ünnepek alatt könnyezett, melynek számos tanúja volt. Ezután a zarándokok növekvő száma miatt a templom körüli teret szélesíteni kellett. A pálosok a településen iskolát is alapítottak, ahova az isztriai nemesek és a városi polgárok gyermekei jártak a szomszédos településekről is. 1770 körül a šumi kolostorban filozófiai oktatás is indult, mely rövid ideig filozófiai fakultásként működött.[5] Amikor II. József 1783-ban feloszlatta a szerzetesrendeket a pálos rend is megszűnt. A kolostort állami kézbe kellett adni, a templom pedig plébániatemplom lett és máig megőrizte eredeti szépségét. A régi Szent Rókus plébániatemplom temetőkápolna lett. A pálosok csak 1993-ban tudták visszavenni a plébániát és azóta a település hitéletének ők az irányítói. A településnek 1857-ben 847, 1910-ben 1267 lakosa volt. Az első világháború után a rapallói szerződés értelmében Isztria az Olasz Királysághoz került. A második világháború után Jugoszlávia része lett. Jugoszlávia felbomlása után 1991-ben a független Horvátország része lett. 2011-ben a falunak 1067 lakosa volt Lakói hagyományosan mezőgazdasággal (szőlő és gabonatermesztés) foglalkoznak, de többen dolgoznak a közeli nagyobb településeken (Pazin, Žminj), bár a Purisa d. d. Pazin is működtet itt üzemet. Az utóbbi időben fejlődött a falusi turizmus.
Pálos kolostorát még a bencések építették valószínűleg még 1134 előtt, első írásos említése 1174-ben történt. Története során többször kellett újjáépíteni, ezért az épületegyüttesben a román, a reneszánsz és a barokk stílus elemei egyaránt megtalálhatók. A kerengő a pálosok által végzett újjáépítés során 15. század második felében 1474 körül épült, közepén ciszterna található. Ekkor építették az addig földszintes kolostor emeleti részét is. Egyedülálló módon a földszinti részen a széles reneszánsz árkádok, az emeleten pedig a régebbi román kori épületrészek találhatók. Ez annak köszönhető, hogy a pálosok a régi román oszlopokat az árkádokkal az emeletre helyezték át. A barokk épületrészek az 1731 és 1755 közötti átépítés és bővítés során épültek. A bejárat felett a következő felirat olvasható: „FREDERICUS III. IMPERATOR DONAVIT MONASTERIUM S. PETRI IN SYLVIS FRATRIBUS ORDINIS S. PAULI PRIMI EREMITAE 1459. DE NOVO ERECTUM 1731.” (E kolostort III. Frigyes császár adományozta a šumi pálos testvéreknek, először elpusztult 1459-ben, újjáépítették 1731-ben)[5] A pálosok visszatérése (1993. július 7.) után az épületegyüttest az 1998-ig tartó munkálatok során a horvát kulturális minisztérium támogatásával teljesen felújították. Utoljára a jobb szárny belső felújítása maradt, ahol kiállítást terveznek megnyitni és ahol a településsel és a pálos renddel kapcsolatos ajándéktárgyakat is lehet majd vásárolni.
A Szent Péter és Pál apostolok tiszteletére szentelt plébániatemplom a kolostortól északra áll. Felszentelése 1755-ben történt. A templom négyszög alaprajzú, hosszabb oldalain két kápolnával, elnyújtott szentéllyel, dongaboltozattal. Az oldalkápolnákban a szerzetesek részére emporiumot alakítottak ki. Az emporium és a mellékoltárok mögött, valamint a kóruson elhelyezett ablakokon át beáramló fény a tér dinamikáját növeli. A templom nagyon szép és jó állapotban fennmaradt késő barokk belsővel rendelkezik. A fából faragott oltárait Paul Riedl készítette. Minden oltár közepén a nagyméretű oltárképet fából faragott, márvánnyal borított oszlopokkal és pilaszterekkel díszített építmény foglalja keretbe, attikáján kisebb képpel. A főoltáron (1755) a két nagy apostol alakja, a mellékoltárokon a Rózsafüzér királynője (1759), a Szent Kereszt (1763), az Aprószentek (1766) és Remete Szent Pál (1777) alakja látható, valamennyi Leopold Keckheisen pálos művész munkája. Nagyon szép a templom orgonája, melyet 1770 körül Janez Juraj Eisl laibachi műhelyében építettek.[6] Ritkaság a szép késő barokk virágmintás, bőrből készített tapéta (velencei munka), mely az oldalkápolnák falát teljesen beborítja. Késő barokk hatást tükröz a templom belső tere és annak megvilágítása. A szűk, magas ablakok kialakítását a magas harangtorony és a templomhoz délről csatlakozó emeletes kolostorépület indokolja.[6] A mai formájában 1773-ban épített szimmetrikus homlokzat közép felé emelkedik, közepén nagy íves, négyszögletes ablak és öt szobor díszíti, melyek szintén Paul Riedl munkái. A homlokzat díszítőelemeit magas pilaszterek tagolják. A 33 és fél méter magas harangtorony a homlokzat északi oldalán áll. A főoltáron álló Częstochowai Madonna kép 1721. december 24. és 1722. január 1. között véres könnyeket hullajtott. Emiatt a templom búcsújáróhely lett.
Szent Rókus tiszteletére szentelt temetőkápolnája[7] 1737-ben épült, 1981-ben restaurálták. 1783-ig ez volt a település plébániatemploma. A kápolna kereszt alaprajzú, szentélye boltozott, tetőzete isztriai palával fedett. Egyhajós épület, a diadalív mentén szimmetrikusan kialakított két oldalkápolnával, a szentélytől balra pedig a sekrestye található. A szentély, a sekrestye és az oldalkápolnák kereszt dongaboltozattal vannak fedve. A tetőt palakövek borítják. Ez a legnagyobb fennmaradt ilyen típusú tető Isztrián. A hajó falába két feliratos kő van beépítve: a bal oldali a kápolna építéséről emlékezik meg 1737-ben, Marko Udovičić plébános idején, a jobb oldali pedig a kápolna felszentelését örökíti meg Gaspar de Nigris poreci püspök és Juraj Udovičić plébános idejében 1745-ben.
Sveti Petar u Šumi község hivatalos oldala (horvátul)
Pazin turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
Histrica – Isztria felfedezése (horvátul)
Sveti Petar u Šumi az Istrapédián (horvátul)
Sveti Petar u Šumi az Istarska enciklopédián (horvátul)
Templomok és kápolnák az Isztrián (németül)
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2014. február 8.)
↑ Sveti Petar u Šumi (horvát nyelven). www.istrapedia.hr. (Hozzáférés: 2014. február 8.)
↑ a b Sveti Petar u Šumi (horvát nyelven). www.histrica.com. (Hozzáférés: 2014. február 8.)
↑ a b c Sveti Petar u Šumi (horvát nyelven). www.tzpazin.hr. [2014. február 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 8.)
↑ a b c Povijest i baština (horvát nyelven). www.svpetarusumi.hr. [2014. február 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 8.)
↑ a b Povijest i baština (horvát nyelven). www.svetarusumi.hr. [2014. február 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 8.)
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-3265.
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857-2001
Sveti Petar u Šumi
Sveta Marija na Krasu
Stranići kod Nove Vasi
Sveta Marija na Krasu /része/
Stranići kod Svetog Lovreča
Sveti Petar u Šumi
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Sveti_Petar_u_Šumi&oldid=24237387”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 22., 17:47
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.