hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu de hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es hu ast es hu hu hu hu hu hu hu cs hu cs es hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu en hbs_lat ca pl ca hu en es es hu hu hu hu hu hu ceb hu en hu hbs_lat hbs_lat hu hu id sv id hu hu hu hu fr hu hu es es es es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt pt hu es es es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu ceb hu hu hu en hu en hu en hu en pl en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A lefolyástalan medencék, vagy más néven belső lefolyású vízgyűjtő területek olyan zárt hidrológiai területek, amelyek megtartják a vizet és nincs kifolyásuk más vizekhez (folyó, tenger).
A vízgyűjtő területekről a víz általában kifolyik, és végül a világóceánba jut. A lefolyástalan medencékből a víz csak párolgás vagy szivárgás formájában tud távozni. A lefolyástalan medencékben kialakuló tavak sok esetben sós vizűek.
A lefolyástalan tavak közé tartoznak a Föld legnagyobb tavai, például az Aral-tó vagy a Kaszpi-tenger.
3 Ismertebb lefolyástalan medencék és tavak
A lefolyástalan tavak rendszerint távol vannak az óceánoktól, vagy egy nagy vízválasztó hegység szigeteli el őket a világtengertől. A víz nem tud kifolyni a tengerbe, összegyűlik egy mély ponton, nem ritka különböző ásványi sók magas koncentrációja. Idővel átalakulhat sós tóvá az erózió és a párolgás miatt. A lefolyástalan tavak jóval érzékenyebbek környezeti szennyezésekre, mint társaik, melyek kifolyhatnak az óceán felé.[1]
A lefolyástalan területek bármelyik klímán előfordulhatnak, sivatagi területeken gyakoribbak. Az erózió belevájhat egy vízelvezető utat az elzárt tó és a tenger közé, ha nagy mennyiségű esővíz duzzasztja a tavat; valószínűleg ez történt a Fekete-tenger esetében is, mielőtt kapcsolódott a Földközi tengerhez a Boszporuszon keresztül. Mivel nincs kifolyás, tisztulás, az ásványi sók, és más szennyező elemek is felgyűlhetnek a tavakban.[2] Ausztráliában a legmagasabb a lefolyástalan területek részaránya (21%), az Egyesült Államokban ez 5% körül van.[3] A lefolyástalan medencék részesedése a Földön közel 18%. A legnagyobb ilyen területek Ázsiában találhatók. A lefolyástalan medencékben kialakulhat a sós altalaj, mely megkeményedik és alkalmas repülőterek kialakítására és más hasznosításra (például sebességi kísérletek, stb.) Az emberi beavatkozások (gátak) is megváltoztathatják a lefolyástalan medencéket, és szennyezést okozhatnak. Alacsonyan fekvő területeken helyenként elzárt kis tavak keletkezhetnek (erre példa a Winnipeg-tó környéke).[4]
Ismertebb lefolyástalan medencék és tavakSzerkesztés
Az Antarktiszon a nagy jégmentes területeken található néhány lefolyástalan tó:
Don Juan tó (Antarktisz)
Nyugat-, és közép-Ázsiában nagy lefolyástalan területek vannak. Itt több nagy kifolyás nélküli tó található.
A Szahara (sivatag) és a Kalahári (sivatag) területén kiterjedt lefolyástalan medencék találhatók.
Chott el Djerid (Tunézia)
Nagy-medence (az USA legnagyobb egybefüggő lefolyástalan területe, számos tóval és kisebb medencével, Nevada, Oregon és Utah államokban)[5]
Black Rock sivatag (Nevada)
Új-Mexikóban számos lefolyástalan medence van.
Észak-Dakotában is több kisebb lefolyástalan tó található.
Európában a viszonylag nedves éghajlat miatt kevesebb lefolyástalan tó van.
Preszpa-tó (Albánia, Görögország, Macedónia)
Salar de Uyuni (Bolívia)
Salar de Atacama (Chile)
Ezek a tavak és medencék az évmilliók során áttörték az elszigeteltséget és kapcsolatuk lett az óceánokkal:
Tanganyika-tó (Burundi, Kongói Demokratikus Köztársaság, Tanzánia és Zambia)
Lahontan-tó (Amerikai Egyesült Államok)
Bonneville-tó (Amerikai Egyesült Államok)
Az Ebro és a Duero medencéi.(Spanyolország)
Saline Lake Ecosystems of the World. (hely nélkül): Springer. 1986. ISBN 978-90-6193-535-3
http://www.unep.or.jp/ietc/Publications/Short_Series/LakeReservoirs-2/10.asp Archiválva 2007. szeptember 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
http://www.unep.or.jp/ietc/publications/short_series/lakereservoirs-2/10.asp Archiválva 2007. szeptember 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ Archivált másolat. (Hozzáférés: 2013. február 25.)
↑ dorheic Lakes: Waterbodies That Don't Flow to the Sea". United Nations Environment Programme. http://www.unep.or.jp/ietc/publications/short_series/lakereservoirs-2/10.asp Archiválva 2007. szeptember 27-i dátummal a Wayback Machine-ben. Hozzáférés ideje: 2008-02-11
↑ Saline Lake Ecosystems of the World. Springer. 1986-04-30. ISBN 978-90-6193-535-3. https://books.google.com/?id=NOdvPFm6SyoC&pg=PA18&lpg=PA18&dq=endorheic. Hozzáférés ideje: 2007-07-31.
↑ Archivált másolat. [2012. október 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. február 25.)
↑ Houghton, Samuel G. (1994). A trace of desert waters: the Great Basin story. Reno: University of Nevada Press
lefolyástalan medencék, fekete színnel
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lefolyástalan_medence&oldid=24565202”
Utoljára szerkesztve 2022. január 10., 01:35-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. január 10., 01:35
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.