hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu it hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en de hu de de hu hu de de hu fr ru sv ca en de en ru hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en arz hbs_lat de eo es fr id it nl pl pms ro ru sk sv fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Hadik András (hadvezér) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 30.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a hadvezérről szól. Hasonló címmel lásd még: Hadik András (egyértelműsítő lap).
Hadik András (Georg Weikert festménye, 1783)
1764. július 17. – 1768. március 7.
1790. március 12. (79 évesen)
Mária Jozefa, János, Károly József, András
a katonai Mária Terézia-rend nagykeresztje
A Wikimédia Commons tartalmaz Hadik András témájú médiaállományokat.
Gróf futaki Hadik András (németül: Andreas Reichsgraf Hadik von Futak) (Csallóköz, 1710. október 16. – Bécs, 1790. március 12.) a Császári-Királyi Hadsereg (Kaiserlich-Königliche Armee) jelentős hadvezére, híres huszártiszt, császári-királyi tábornagy (k.k. Feldmarschall), az Udvari Haditanács (Hofkriegsrat) elnökeként (Präsident des Hofkriegsrates) 1774 és 1790 között a Habsburg Birodalom első számú katonai vezetője, földbirtokos, politikus. Unokája: Hadik Ágoston, ükunokája: Hadik János.
1.2 Berlin megsarcolása a hétéves háborúban
1.4 Házassága és gyermekei
Hadik András kisnemesi családba született Hadik Mihály és Hardy Franciska harmadik gyermekeként. Életútja jellemző példája annak, hogy milyen karrierlehetőségek nyíltak a 18. században a császári hadseregben a magyar nemesek számára.
Szolgálatát 1732-ben kezdte a 10. sz. (Beleznay) huszárezredben, ahol nagyon gyorsan haladt előre a ranglétrán. 1744-ben ezredes, 1747-ben császári-királyi vezérőrnagy (k.k. Generalmajor) lett. Mária Terézia szolgálatában részt vett az osztrák örökösödési háborúban, majd a hétéves háborúban (1756–63). 1759-ben már lovassági tábornokká (k.k. General der Kavallerie) léptették elő. 1762-63-ban a Sziléziában harcoló császári fősereg parancsnoka lett.
Berlin megsarcolása a hétéves háborúban[szerkesztés]
Történelmi hagyományőrzés: magyar Hadik-huszárok a Berlin megsarcolásának 250. évfordulóján rendezett történelmi játékokon (Elsterwerda, 2007. október)
A hétéves háború elején, 1757. október 10-én kalandos vállalkozásba kezdett, nevezetesen a sziléziai Habsburg–porosz frontvonaltól 450 kilométerre északra fekvő Berlin, Nagy Frigyes porosz király fővárosának elfoglalásába. A porosz uralkodó ezekben a napokban ugyanis nem tartózkodott Berlinben, hanem személyesen irányította összevont haderőit a Habsburgok és franciák elleni távoli fronton, Naumburgnál, így a Sziléziából Berlinbe vezető országút katonai védelem nélkül maradt. Hadik András 4320 katonájával, köztük a saját nevét viselő Hadik-huszárezred és a Baranyay-huszárezred válogatott magyar lovasaival indult útnak. Az ellenséges hátországban a felfedezést elkerülendő az éjszaka leple alatt meneteltek, míg napközben elrejtőzve pihentek. Ily módon mindössze hat nap alatt tették meg az ellenség földjén a jelentős távolságot (450 kilométert, vagyis naponta mintegy 70–80 km-t). Ilyen menetsebességet csak úgy érhettek el, hogy Hadik a gyalogságot szekérre ültetve szállíttatta.
A Berlin falai alatt meglepetésszerűen megjelenő magyar huszárok a város átadását és hatalmas hadisarc kifizetését követelték. Ám a város tanácsa és a katonai kormányzó képtelenségnek találta a komolyabb ellenséges ostromgyűrű hírét, ezért a fizetést megtagadták, mire Hadik a tüzérségét azonnal a városkapuk elé állíttatta. Az ágyútűz a város főkapuját betörte, a porosz őrség elmenekült. A huszárok fergeteges rohama a városban ellenálló 5500 főnyi helyőrséget szétszórta és foglyul ejtette. A városi tanács vezetői ezután már azonnal kifizették az óriási, 215 000 talléros összeget. A pénz egy részét Hadik a katonái között osztotta szét. A várost magát megkímélte, csapatát erős fegyelem alatt tartotta, és nem vitt el egyebet, csak hat porosz zászlót, valamint Mária Terézia részére személyes ajándékként két tucat női kesztyűt, amelyekre a város címerét hímeztette. A magyar huszárok csak egy napig tartózkodtak az elfoglalt városban, amíg a kesztyűk elkészültek.
Nagy Frigyes csak október 13-án értesült az ellenség hátországbeli mozgásáról, és rögtön jelentős csapatokat küldött Berlin védelmére, ezek azonban csak 18-án érkeztek meg. Hadik az előző éjszaka már elhagyta a várost, és erőltetett menetben, nagy kerülővel visszaindult a sziléziai frontvonal felé. Útközben egy huszárkülönítmény Oderafrankfurt városát is megsarcolta. A sereg pihenés nélkül menetelt, és bár oldalvédje többször is összeütközött a porosz huszárokkal, végül szerencsésen megérkeztek a Habsburg ellenőrzés alatt álló területre. Hadik vesztesége 88 ember és 57 ló volt, ezzel szemben Berlinből 425 porosz hadifoglyot hozott magával.
Hadik András édesapja, Hadik Mihály mumifikálódott holtteste a lendvahegyi Szentháromság-kápolnában
Berlin megsarcolása a történelem leghíresebb huszárcsínyeként ismert, ami a porosz királyra nézve szégyen volt, ellenségeinek pedig nevetség tárgyául szolgált. Hadik Andrást tettéért a Mária Terézia-rend nagykeresztjével tüntették ki. A háború befejezése után hatalmas birtokokat, valamint grófi rangot kapott. 1763-ban egy ideig budai katonai kormányzó, majd 1764-68 között Erdély katonai főparancsnoka és királyi biztosa, az erdélyi kormányszék vezetője lett. Ebben a minőségében – Magyarországon elsőként – ő indítványozta a jobbágyrendszer felszámolását. 1769-ben a karlócai illír nemzeti kongresszus kormánybiztosává nevezték ki.
1774-ben a Habsburg Birodalomhoz csatolt Galícia első osztrák kormányzója lett, a jelentős zsidó populáció emancipációja ebben az időszakban felgyorsult.1774-től császári-királyi tábornagy (k.k. Feldmarschall) és az Udvari Haditanács elnökeként a Császári-Királyi Hadsereg első számú katonai vezetője. Élete utolsó évtizedére mind a Habsburg Birodalomban, mind Magyarországon a legkiválóbb hadvezérnek tartották, és az övéhez hasonló fényes karrier példátlan maradt.
Élete végén kegyelmet eszközölt ki a Habsburg kényszersorozás elől Moldvába menekült székelyeknek és családjaiknak, akiket az általa kormányzott Bukovinában telepített le. A bukovinai székely települések közül Hadikfalvát és Andrásfalvát is őróla nevezték el hálából.
Gróf futaki Hadik András fővezér, egy huszárregiment tulajdonosa (1825)
Hadik András az 1750-es években lépett házasságra a lengyel származású Franziska Lichnowsky grófnővel (1725–1787), akitől négy gyermeke született:
Maria Józefa (1750–1842), Martin Lubomirski (1738–1811) lengyel herceg felesége
János (1755–1833) cs. és kir. kamarás, nőül vette Franziska von Breuer grófnőt
Károly József (1756–1800) altábornagy, nőül vette Maria Theresia von Kolowrat-Krakowsky grófnőt
András (1764–1840) lovassági tábornok, nőül vette Maria Rassler von Gamerschwang bárónőt
Hadik András leszármazottjai Hadik-Barkóczy és Hadik néven ma is élnek. Egyik ükunokája, gróf Hadik János 1918. október végén egy napig Magyarország kijelölt miniszterelnöke volt. A Hadik család volt birtokai közül nevezetes épület a Hadik-palota (Budapest, Múzeum utca 7.), amely később a Tudományos Ismeretterjesztő Társulat (TIT) székháza volt. (Ma TIT Kossuth Klub, valamint a Muzikum Klub & Bisztró működik a palotaépület falai közt).
Mária Terézia hadvezére. Válogatás Hadik András táborszernagy Hadtörténelmi Levéltárban őrzött irataiból; szerk., bev. Farkas Gyöngyi, ford. Bőhm Jakab; Petit Real, Bp., 2000 (Hadtörténelmi levéltári kiadványok)
Mária Terézia hadvezére. Hadik András Hadtörténelmi Levéltárban őrzött iratainak levéltári segédlete; szerk., bev. Farkas Gyöngyi, ford. Bőhm Jakab; Petit Real, Bp., 2002 (Hadtörténelmi levéltári kiadványok)
Hadik András válogatott hadügyi írásai; sajtó alá rend., ford. Lázár Balázs, Lenkefi Ferenc, szerk. Hausner Gábor; Ludovika Egyetemi, Bp., 2021 (Pro militum artibus)
Kőszeg – Az egykori bencés iskola emléktáblája őrzi a nevét
Van több Hadik-kastély is, egy Hadik András utca a XII. kerületben, és számos egyéb szervezet is viseli a Hadik nevet. Nevezetes Hadik hely volt a Hadik kávéház, amely a közeli Hadik laktanyáról kapta a nevét.
A Magyar Honvédség 42. Baranya Felderítő Zászlóaljának mélységi felderítő ejtőernyős százada gróf Hadik András nevét viselte, egészen a zászlóalj megszűntéig.
2004. szeptember 1-jétől a szlovák Védelmi Minisztérium a fegyveres erők új Akadémiáját nevezte el róla.
Bécsben, a 14. kerületében 1894 óta van Hadik köz (németül: Hadikgasse), és Hadikpark, amely Schönbrunni kastéllyal szemben található.
Kőszegen, a volt Bencés Gimnázium helyén emléktábla őrzi annak emlékét, hogy Hadik András valaha itt tanult.
Várhatóan 2022-ben mutatják be Szikora János rendezésében Hadik címmel a hadvezér életét feldolgozó filmet, melyben Trill Zsolt alakítja Hadikot.
Hadik András szobra a bécsi Mária Terézia emlékművön, tőle balra Nádasdy Ferenc tábornagy, mögötte, féldomborművön pedig Franz Moritz von Lacy tábornagy alakja látható. Josef Wenzel von Liechtenstein tábornagy központi alakja a kép készítésekor restaurálás miatt hiányzik.
Vastagh György szobrász műve a Várnegyedben
Hadik András szobra a Budai Várnegyedben
A Hadik-szobor a Budai Várnegyedben
Hadik András lovasszobra 1946-ban
Mária Terézia szoborcsoport Liechtenstein herceg szobra mögött Franz Moritz von Lacy császári hadvezér, Hadik András, Nádasdy Ferenc császári tábornagy alakja, Bécs
Hadik Andrásnak több szobra is van, ezek közül a legismertebb a budai, amely egyúttal a hármas huszárok emlékműve. Az alkotás a Budai Várnegyedben, a Szentháromság utca – Úri utca sarkon található. 1937. április 29-én avatták fel; készítője Vastagh György.
Markó Árpád: Futaki gróf Hadik András tábornagy. Budapest, 1944, Athenaeum
Ordas Iván: A királynő tábornagya. Budapest 1987, Móra Könyvkiadó
Mária Terézia hadvezére – Hadik András Hadtörténelmi Levéltárban őrzött iratainak levéltári segédlete – Szerk.: Farkas Gyöngyi. Kiadja a Hadtörténelmi Levéltár, Budapest, 2002
Hegedüs Géza: A leghuszárabb huszár – ifjúsági regény, Budapest 1969, Móra Könyvkiadó
Markó Árpád: Hadik András altábornagy berlini vállalkozása 1757. október 10-23-ig; Magyar Ház, Bp., 2010 (Magyar Ház könyvek)
a Hadik kávéház törzsvendégei, irodalomtörténeti vonatkozásai
A Hadik kávéház (Sulinet)
Szerelmi történetek a Hadik kávéház életéből (Sulinet)
[[https://web.archive.org/web/*/http://www.magyarhuszar.hu/huszar_maria_terezia.htm halott link] A Hadik huszárok][halott link]
A bukovinai székelyek rövid története
Erdélyi gubernátorok, guberniumi elnökök, katonai és polgári kormányzók (1691–1869)
A Habsburg-uralom alatt álló Erdély főméltóságai (1690–1867)
Bánffy György (1691–1708) •  Haller István (1709–1710) •  Wesselényi István (1710–1713) •  Kornis Zsigmond (1713–1731) •  Franz Anton Paul Wallis (1732–1734) •  Haller János (1734–1755) •  Franz Wenzel Wallis (1755–1758) •  Kemény László (1758–1762) •  Adolf Nikolaus Buccow (1762–1764) •  Hadik András (1764–1768) •  Karl O’Donnell (1768–1770) •  Heinrich Joseph Johann von Auersperg (1771–1773) •  Samuel von Brukenthal (1774–1787) •  Bánffy György (1787–1822) •  Jósika János (1822–1834) •  Ferdinánd főherceg (1835–1837) •  Kornis János (1838–1840) •  Teleki József (1842–1848) •  Mikó Imre (1848)
Katonai és polgári kormányzók
Ludwig von Wohlgemuth (1849–1851) •  Karl Philipp Borromäus zu Schwarzenberg (1851–1858) •  Friedrich von Liechtenstein (1858–1861)
Mikó Imre (1860–1861) •  Ludwig Folliot de Crenneville (1861–1867) •  Péchy Manó (1867–1869)
ISNI: 0000 0000 3832 8002
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hadik_András_(hadvezér)&oldid=25319859”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 májusából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 30., 08:38
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.