hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az ca hbs_lat vi da de eo es fa fr he hi hy id is it ja uz kk ta ko cs nl nb pl ps pt io ro ru jbo en sk et sq hbs_lat sv hu ta th ceb tr fy pl zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 6.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Egy kérdés alapvető célja az információszerzés. A kérdező akkor kérdez, amikor nem tud valamit, vagy a válaszoló tudását szeretné felmérni. A válaszoló (amennyiben együttműködik) megadja a kért információt vagy annak a számára ismert részletét. Ha a kért információ egyáltalán nem áll rendelkezésére, akkor ezt kell elmondania. Ez a kérdés-válasz dialógus normál esete, viszont a kérdésre a válasz lehet elutasító, illetve vannak kérdések, amelyek nem feltétlenül információszerzésre szolgálnak (például: Van tüzed?).
1 Strukturális nézőpont - kérdések grammatikai szerkezete
2.4 Túl sokat állító kérdés
Strukturális nézőpont - kérdések grammatikai szerkezete[szerkesztés]
A kérdések a válasz formája alapján 3 típusra oszthatóak.
Amikor a témába vágó állításokból viszonylag szabadon gazdálkodhatunk:
Miről volt szó a múlt heti órán?
Amikor igennel vagy nemmel válaszolhatunk:
Írhatok dolgozatot a meg nem tartott referátum helyett?
Amikor a válasz a felsorolt lehetőségek valamelyike:
Kollokvium lesz vagy gyakorlati jegyet kapunk?
Mustárt vagy ketchupot kérsz hozzá?
A funkcionális nézőpont szerinti vizsgálódásnál a kérdések feladatából, szerepéből indulunk ki. Egy párbeszédben a kérdés feltevése már önmagában meghatározza azt, hogy milyen információra van szükségünk, ezzel együtt azoknak az állításoknak a halmazát, amik válaszként értelmezhetőek. Ezeket előzetes tudásunk alapján tudjuk meghatározni.
A válasz lehet direkt, egyenes válasz, vagy indirekt. Az előbbi pontosan a kért információt közli, utóbbi viszont annak csak egy részét, vagy éppen annyit sem - ez esetben mellébeszélésről beszélünk.
Egy kérdést akkor tekinthetünk hibásnak a racionális vitában, ha az veszélyezteti a válaszadó fél álláspontját. Ebből a szempontból tehát megsérti azt a pragmadialektikai szabályt, mely szerint az álláspontok tisztázásának lehetőségét mindig tiszteletben kell tartani. Akkor is hibás egy kérdés, ha nem lehet az alapján felismerni, hogy milyen információt szeretne a kérdező megtudni, azaz nem világos a kérdés. Fontos kikötni azonban, hogy a kérdés minőségét (hibás-e vagy sem) mindig a kérdezett álláspontjához való viszonya, a kérdezés kontextusa határozza meg.
A túl általános kérdésből nem derül ki, hogy pontosan mit szeretne megtudni a kérdező, mivel túl tágra nyitja a válaszlehetőségek sorát. Ez pedig mellébeszélésre adhat lehetőséget. Akkor lehet egy ilyen kérdés legitim, ha a kérdezettet ezáltal szeretnénk jobban megismerni vagy bemutatni, és a mondanivalójának bármelyik része érdekes lehet akár a kérdező, akár egy esetlegesen jelenlévő harmadik fél (pl. közönség) számára. Amennyiben hibás kérdésként értelmezzük, úgy tudjuk kivédeni a leghatékonyabban, ha igyekszünk leszűkíteni a kérdés által felölelt területet, és kiderítjük, hogy mi is pontosan a kérdés oka és célja.
Pl.: Mi a véleménye erről a jelenségről?
Az agresszív kérdésre nem lehet anélkül egyenes válasszal válaszolni, hogy veszélyeztetné a kérdezett az álláspontját. Ilyenkor általában a kérdezettet arra kényszeríti a kérdező, hogy két (illetve mindenképpen leszűkített számú), ráadásul rossz válaszlehetőség közül válasszon. Persze ez is kontextusfüggő. A jó válaszolási stratégia az, ha először rámutatunk arra, hogy hibás a kérdés, majd helyette megfogalmazzuk a megfelelőt, amit meg is válaszolunk utána. Az első lépéssel jelezzük, hogy nem tudunk a kérdésre egyenes választ adni, mégis figyelni kell azonban, hogy ne forduljon át ez a megoldás mellébeszélésbe.
Pl.: Szerinted Béla ezt direkt csinálja vagy tényleg ennyire buta?
Egy komplex kérdés esetén nem adható egyetlen válasz, mert túl sokat kérdez egyszerre, ezért a kért információ nem világos. A kérdező egyértelmű és vitatott kérdések összekapcsolásával akar az utóbbira is azonos választ úgy, hogy azt sugallja, ezek összefüggenek és csak egyetlen kérdésről van szó. A válaszoló rámutathat, hogy ezek nem függenek össze, helytelen az összekapcsolás, ezért külön-külön válaszolhat, vagy visszakérdezhet. Ezenkívül lehetősége nyílik mellébeszélni, mert nincs kikényszerítve egyenes válasz, tehát könnyen kibújhat a válaszadás alól. Ha mégis egyenesen válaszolna, akkor az nem értelmezhető.
Pl.: Támogatja-e a nyári olimpiai játékok megrendezését és ezáltal a magyar gazdaság fellendülését?
Túl sokat állító kérdés[szerkesztés]
A túl sokat állító kérdésekben olyan előfeltételek vannak megfogalmazva, amelyek állításai mellett egy egyenes válasz esetén a válaszoló automatikusan elköteleződik. Ezek az előfeltételek nincsenek külön megkérdezve és általában veszélyesek a kérdezett álláspontjára. Ilyen veszély lehet az a pszichológiai hatás, ha bogarat ültet a harmadik fél fülébe, így máris kellemetlen irányba sodorhatja bizonyos állítások puszta feltételezésével is a kérdezett álláspontját. A válaszoló több hibába is eshet ilyenkor. Egyenes válasz esetén megerősíti az előfeltevéseket, ezenkívül a kérdés visszautasítása vagy kitérő válasz adása is rossz stratégia. Az előfeltevések tagadásával pedig áthárul a bizonyítás kényszere a válaszolóra, és lehet, hogy észre sem vett minden állítást. Ezért a legjobb stratégia az, hogy visszakérdezéssel számon kérjük a kérdezőn az előfeltételek bizonyítását.
Pl.: Te szereted ezt a monoton munkát, amit nap mint nap el kell végezned?
Margitay Tihamér: A érvelés mestersége. Typotex Kiadó, Budapest, 2007. 517-534. oldal
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kérdés&oldid=24360775”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 6., 16:48
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.