hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ast hu hu nl hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Anasztázia magyar királyné – Wikipédia
Admonti Szent Balázs bencés rendi apátság
A Wikimédia Commons tartalmaz Kijevi Anasztázia témájú médiaállományokat.
Egy 11. századi freskó, melyen I. (Bölcs) Jaroszláv (jobbra) lányaival látható, balról Anna, mellette Jelizaveta és Anasztázia
1023 körül született, apja I. Jaroszlav kijevi nagyfejedelem, anyja Ingegerd svéd hercegnő, anyai nagyapja Olof Skötkonung svéd király. András még bujdosó herceg korában vette feleségül 1037-ben vagy 1038-ban.
1046-ban, amikor András visszatért Magyarországra, és Orseolo Péter halála után elfoglalta a trónt, Anasztázia is követte férjét. Magyarországon szívesen tartózkodott a királyné a Tihanyi-félszigeten, ahol a Kijevi Ruszból hozott kőből monostort alapított, és a bihari Tormova kolostorában, ahová Kijevből hozatott apácákat.
Az özvegy Anasztázia királyné hiába inti fiát, Salamon magyar királyt a békességre (Orlai Petrich Soma festménye)
Anasztázia királyné és férje, I. András szobra Tihanyban, háttérben a Balatonnal
I. András halála után, 1061-ben kiskorú fiával, Salamonnal és annak jegyesével, Judittal IV. Henrik német-római császárhoz menekült, ahonnan német kísérettel tért vissza Székesfehérvárra. IV. Henrik segítségével akarta biztosítani fia Magyarország fölötti uralmát, azonban fia és I. Béla fiai, László, Géza és Lambert hercegek között nem tudta az ellentéteket elsimítani. Amikor megpróbált hatni immár felnőtt fia politikájára, a fiú semmibe vette anyja hasznos tanácsait, és már csak egyetlen emberre, Vid zsupánra hallgatott.
A Thuróczi-krónikában olvashatók Anasztázia intelmei fiához: „Drága fiam! Többé más nem hallgatsz sem az én, sem pedig híveid tanácsára. Ellenkezőleg, egy jobban hallgatsz Vidre. Mi történt veled? Elveszejted magadat és az embereidet. Hát nem figyelmeztettelek, hogy legyen elég neked a magyar korona, élj békében a fivéreiddel, add ki a részüket a királyságból. Most pedig már Vidből sem lehet herceg, s te sem tudod megőrizni a hatalmadat”. E szavak hallatán Salamon kis híján megütötte az édesanyját, s csak Judit, a felesége akadályozta meg abban. Anasztáziának nem sikerült elhárítania a konfliktust Salamon és Béla fiai között.[1]
Salamon haddal támadt Gézára, de a mogyoródi csatát elvesztette. Anasztázia Mosonba menekült, majd Pozsonyban talált menedéket. Valószínűleg még 1074-ben elhagyta az országot, Stájerországba ment, ahol az admonti apácakolostorba lépett, ott élt 1096 körül bekövetkezett haláláig.
Adelhaid (kb. 1040 – 1062), királyi hercegnő, II. Vratiszláv cseh király feleségeként a Cseh Királyság királynéja.
Salamon (1052 – 1087), királyi herceg, majd magyar király 1063 és 1074 között.
Dávid (1053 után – 1094 után), királyi herceg, rendi szerzetes.
↑ Anasztázia, Magyarország királynéja[halott link]
A Pallas nagy lexikona
Középkorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Anasztázia_magyar_királyné&oldid=23558121”
Utoljára szerkesztve 2021. február 13., 00:46-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 00:46
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.