hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es de hu hu hu hu en hu oc cs ru hu hu hu hu en hu hu sv hu en hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en pt ro hu pl hu hu ro ceb ro hu hu hu hu hu is ro id pt hu it ro ro ro hu hu en ro hu hu hu fr ro fr fr id pt hu hu hu pt et ro cs hu en de fr es pl it hu it pl hu hu hbs_lat hu fr ro hu hu ro fr fr fr et ro hu hu en pt fr hu ro fr hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu ro hu hu hu ceb it ro ro hu hu hu id hu fr ceb fr en hu cs en hu en hu ro hu hu hu hu hu hu pl eo de hu cs hu ro pt hu hu hu hu ro sv hu en ceb hbs_lat hu hu ro hu hu ro hu ro cs ro hu en cs hu fr hu id ro ro pt pt hu fr hbs_lat hu en ro hu hu hu en hu fr ro fr fr hu hu ro hu hu hu is is en fr en hu hu ro tr ro hu sk hu pt es hu id hu ro hbs_lat fr fr pt hu hu hu eo hu hu it ro hu fr ro hu ro ro hu ro fr hu fr hu fr hu en hu nl hu en fr en sv hu es hu de fr ro pt hu ro hu fr hu hu fr hu ro hu hu sv hu af hu de fr fr hu it ro ca cs ca sk it fr es ro es hu cs hbs_lat hbs_lat ro fr fr en id hu ro hu hu hu hu pl hu pt hu tr hu ro id ro ca nl pl hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hbs_lat en pt ro hu hu it fr et it fr en ro ro en hu hu hu cs ro it ro hu hbs_lat hu en fr en de ast ro ro ro hu fr ro ro hu gom fr ast hu cs es es pl hu hu hu ro it ro hu hu ro hu hu ceb ceb nl it hu ro es ro fr hu ast hu ro pl hu de hu fr hu tr es hu hu pt ro hu fr hu hbs_lat ceb hu hu hbs_lat fr hu ro hu hu hbs_lat ro pt it hu fr hu hu hbs_lat hu et ro io hbs_lat ms fr ro ms hu fr mt hu fr cs et ceb hbs_lat hu hu ro es en hu hu hu ro ro fr hu ro ro hu hu hu id hu sq sk de pl en hbs_lat ro ro en ro ro ro ro pt en hbs_lat ro hu hu hu en fr ro fr hu hu de hbs_lat ro ro fr hu ro ceb hu eu hu ro hu es hu ro sv ro vi la ro it hu fr ro hu en hu ro de ro fr hu en fr fr hu hu ro hbs_lat fr hbs_lat hu hu ro hu hu hu hu tr hu es cs hu hbs_lat hu it hu pt fr hu hu hu hu hu hu hu ro hu it de hu hu fr ca ro hu fr en ro ro ro hu sv en hu hu hu fr ro hu hu hu hu hu nl it hu ro en hu hu ro hu ro hu en fr ceb hu en it hu ro hbs_lat it ro hu ro hu hu hu ro de hu ro pt en id hu ro id hbs_lat hu hu hu fi en hu fr hu ro ceb hu hu hu hu fr ro hu id ro ceb en hu hu ceb hu hu cs hu hu en cs de hu en hu hu hu en hu ceb en lt en hu hu hu fi hu es hu hu hu fr hu hu hu en ca hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu id hy hu cs hu hu pt sv hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu pt hu nl pt hu pt eo pt hu hu hu de pt hu pt hu pt hu hu hu hu hu en hu hu hu hu es hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu fr pt hu en id hu hu hu hu fr en pt hu kw hu id hu fr cs hu es hu cs hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz mhr eo pl ro oc fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Görgényüvegcsűr (románul Glăjărie, németül Görgenyer Glashütte) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Görgényszentimre községhez tartozik.
Szászrégentől 27 km-re északkeletre, a Görgényi-havasok lábánál fekszik.
A falu az itteni erdő kiirtásával keletkezett, amikor 1778 körül ifj. Bornemissza János az itt levő üveghutához üvegcsűrt telepített. 1847-ben lett önálló község, az üveghuta az 1870-es évekig működött. A falu kőfaragói és építészei hírnévre tettek szert. 1910-ben 1254, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Régeni alsó járásához tartozott.
1992-ben 1873 lakosából 1614 magyar, 258 román volt.
2011-ben 1702 lakosából 1365 magyar, 309 román volt.[3]
A legkorábbi régészeti lelet az egy itt létező civilizációról, a bronzkorból származik. A település mai helyén egy bronzkori lándzsahegyet találtak, mely Budapesten, a Magyar Nemzeti Múzeumban található.
Nincs pontos írásos dokumentum az e környéken létrehozott első üveggyárról. Annyit tudni csupán, hogy az első üveggyárat Felsőlárgán létesítették, azonban az erre vonatkozó adatok pontatlanok, annyit említenek, hogy: „1734 után”. Az első írásos dokumentumok, melyek konkrétan említik Görgeny Uvegcsür nevű település létezését, a Bucow-féle összeírás, vagy a Dr. Virgil Ciobanu Az erdélyi románok statisztikája 1760 és 1762 között című munkája, mely csupán a román lakosságra vonatkozva arról tesz említést, hogy a faluban körülbelül 100 lelket számláló ortodox közösség van. A terület, amelyre az üveggyárat építették, a Görgényi birtok részét képezte.
Erdély 1688-ban osztrák fennhatóság alá kerül, ennek következtében 1719. december 28-án 25 000 forint visszaválthatási összeg mellett 99 esztendőre átadta a kincstár a görgényi birtokot Kászoni János József erdélyi alkancellárnak, valamint Ignác és János fiainak, akik bárói rangot kaptak és fölvették a Bornemissza előnevet. A zálogjogi átadásra azonban csak 1734-ben került sor. Báró Bornemissza János miután bérbe kapta a görgényi birtokot, a mai Felső Lárga területén egy üveghutát építtetett. Tudni lehet pontosan, hogy az első üveggyárat Felső Lárgán létesítették. Az első üvegfúvó mestereket Cseh- és Morvaországból hozták 1781-ben, és a következőek voltak: Straff Franci, Bolian Hanzi, Kufner Franci, Kelner Jozsef, Freindorfer Hanzi, Freindorfer Jakab, Stamfel Jozséf, Wolf Franci, Blasko Franci.
Az üveggyártáshoz szükséges faanyag biztosítása érdekében a báró román munkásokat fogadott fel a szomszédos falvakból. A felsőlárgai üveggyárat 1783-ban lebontották és egy feljebb fevő területen újraépítették, ahol jelenleg a Kultúrotthon fekszik. Az újonnan áthelyezett üveggyár még abban az évben (1783) leégett és a jelenlegi faluközpont területére újraépítették. A kezdetleges gyártási eljárások dacára, itt készültek a legfinomabb üvegedények és ablaküvegek.
A fúvómesterek és azok családjai számára a báró házakat építtetett, és hogy ne kelljen a görgényszentimrei templomig megtenniük a 10 km-es távolságot, 1781-ben fából kápolnát építtetett a mai római katolikus templom helyén. A kápolnát fenyőfából és nádból építették, védőszentje Nepomuki Szent János volt. Ezen kápolna 1878-ig állt. Ugyanakkor Bocskai László és Salati János református hívők 1802 és 1804 között egy kis fatemplomot építettek, amely 1904-ig állt, s melyben minden harmadik vasárnap a görgényszentimrei református lelkész tartott istentiszteletet. A román lakosság számára is egy kis fatemplomot építettek 1820 és 1821 között, a mai Eklézsia (Eclesia) nevű helyen, melyben a kásvai pap misézett. Ezen szemléletben a báró politikája sikeresnek bizonyult: munkahelyek, lakóházak, kegyhelyek biztosításával az Osztrák Birodalom különböző régióiból jövő nemzetiségek, különböző vallásúak letelepültek a görgényi birtok ezen viszonylag elszigetelt területén.
A 19. század közepétől kezdődően a kvarc és a mészkő mennyisége csökkent kezdett ezen a területen, és az üveggyári munka folytatása végett kénytelenek voltak a kvarcot Naszód környékéről és a mészkövet Homoródalmás mellől ideszállítani, ami az üveggyár nyereségességének csökkenéséhez vezetett. Így a Bornemissza család kénytelen volt különböző vállalkozók számára 6 éves időszakra bérbe adni az üveggyárat.
A 99 éves bérleti szerződés lejárta után a Bornemissza család megtagadta a görgényi birtok visszaszolgáltatását a kincstárnak, mindaddig, amíg az nem fogja visszatéríteni az e birtokon végzett befektetéseket, melyek között a görgényüvegcsűri üveggyár is szerepelt. Ennek következtében az osztrák állam 1835-ben bírósági eljárást indította a bérlő Bornemissza ellen. A birtok visszavásárlására és a befektetések megtérítésére indított eljárás 27 évig folyt, melynek végeredménye a bérlő Bornemissza 500 000 forintos kártérítése, ugyanakkor a birtok újra az osztrák állam birtokába került. 1870-ben az osztrák állam bezárja az üveggyárat, melynek épületeit elárverezi, ugyanakkor betiltja az erdőkitermelést is, ami a 600 görgényüvegcsűri lakost megélhetés és jövedelem nélkül hagyja.[4]
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Maros megye. adatbank.ro
↑ Distribuția vorbitorilor de limba maghiară - județul Mureș (angol nyelven). INSTITUTUL PENTRU STUDIEREA PROBLEMELOR MINORITĂŢILOR NAŢIONALE. [2017. február 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. február 2.)
↑ Benkő Aurora: MONOGRAFIA GLĂJĂRIEI. Târgu-Mureș: Casa de editură „Mureș”. 2010. ISBN 973-7937-10-4
Görgényüvegcsűr a YouTube-on: [1]
Sulinet - A Görgény-völgy települései
Fényképek a faluról és a falu malmáról a terjhazavandor.ro oldalon
Municípiumok, városok és községek
Erdőszentgyörgy (Sângeorgiu de Pădure)
Alsóbölkény (Beica de Jos)
Alsóidecs (Ideciu de Jos)
Alsóköhér (Chiheru de Jos)
Marosszentanna (Sântana de Mureș)
Marosszentgyörgy (Sângeorgiu de Mureș)
Marosszentkirály (Sâncraiu de Mureș)
Mezőcsávás (Ceuașu de Câmpie)
Mezőgerebenes (Grebenișu de Câmpie)
Mezőméhes (Miheșu de Câmpie)
Mezőzáh (Zau de Câmpie)
Uzdiszentpéter (Sânpetru de Câmpie)
Municípiumok, városok és községek településrészekkel
Erdőszentgyörgy (Sângeorgiu de Pădure)
Marosorbó (Oarba de Mureș)
Alsóbölkény (Beica de Jos)
Felsőbölkény (Beica de Sus)
Szentmihály (Sânmihai de Pădure)
Alsóidecs (Ideciu de Jos)
Felsőidecs (Ideciu de Sus)
Alsóköhér (Chiheru de Jos)
Alsóoroszi (Urisiu de Jos)
Felsőköhér (Chiheru de Sus)
Felsőoroszi (Urisiu de Sus)
Sárpataki út (Valea Albeștiului)
Alsórépa (Râpa de Jos)
Magyarpéterlaka (Petrilaca de Mureș)
Marosjára (Iara de Mureș)
Erdődubiste (Dubiștea de Pădure)
Mezőkapus (Căpușu de Câmpie)
Mezőszokol (Socolu de Câmpie)
Marosszentanna (Sântana de Mureș)
Marosszentgyörgy (Sângeorgiu de Mureș)
Marosszentkirály (Sâncraiu de Mureș)
Oláhdellő (Romándellő, Dileu Vechi)
Disznajó (Vălenii de Mureș)
Erdőszakál (Săcalu de Pădure)
Feketelak (Negrenii de Câmpie)
Mezőcsávás (Ceuașu de Câmpie)
Mezőgerebenes (Grebenișu de Câmpie)
Kisnyulasi Néma (Nima Milășelului)
Mezőméhes (Miheșu de Câmpie)
Groapa Rădăii (Groapa Rădăii)
Csittszentiván (Sântioana de Mureș)
Mezőszentmárton (Sânmărtinu de Câmpie)
Csontostanya (Moara de Jos)
Mezőzáh (Zau de Câmpie)
Bozsortanya (Bozsortanya és Hodály, Bujor-Hodaie)
Felsőkápolna (Căpâlna de Sus)
Erdőszengyel (Sângeru de Pădure)
Oláhsályi (Șeulia de Mureș)
Uzdiszentpéter (Sânpetru de Câmpie)
Uzdiszentgyörgy (Sângeorgiu de Câmpie)
Sablon:Maros megye közigazgatási térkép
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Görgényüvegcsűr&oldid=24949555”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 23., 04:59
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.