hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu is hu en hu hu hu hu hu ca hu fr hu hu hu hu hu hu hu nds hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fi en hu fi hu fr hu hu en cs de hu hu nb hu hu fr fi fi en is tr hu hu hu hu en hu hu fr en hu hu es hu hu en hu hu en hu az hu fr en hu ro hu en hu pl sv hu hu fr tr tr jv nb hu hu hu hu nb hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu de cs hu hu hu hu tr cs de hu eo hu uz es es de hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hbs_lat eo hu hu it hu fr hu en en pl hu hu hu hu hu hu pl de fr en pt pl hu en eo hu hu hu cs hu hu fr hu hu hu hu en cs de hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fr he it ms nl ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 47° 48′ 07″, k. h. 19° 45′ 43″47.802, 19.762Koordináták: é. sz. 47° 48′ 07″, k. h. 19° 45′ 43″47.802, 19.762
A Wikimédia Commons tartalmaz Szűcsi témájú médiaállományokat.
Szűcsi község Heves megye Hatvani járásában.
Szűcsi a Mátra délnyugati részén, a 2402-es és a 24 142-es utak találkozásánál, Gyöngyöstől 14 kilométerre nyugat-északnyugatra fekvő, körülbelül 1700 lakosú település. Érinti még a területét az említett utak mellett a Hortot Ecséden át Rózsaszentmártonnal összekötő 24 141-es út is.
A település határában késő bronzkori szórványleletek és honfoglalás kori régészeti emlékek kerületek elő. Az első okleveles említése 1267-ben Swch alakban történt. A falu plébániája szerepelt az 1332-37. évi pápai tizedjegyzékben. A falu birtokosa a Szücsy család volt 1412-ig, majd a Pálócziaknak adományozta Zsigmond király. E család kihalta után 1527-ben Ráskay Zsigmond lett a birtokosa. A török hűbérbirtoknak használta és a jászberényi nahiéba tartozott, majd 1626-tól Földváry György tulajdonába került, s ettől kezdve ők és a beházasult rokon családok birtokolták két évszázadon keresztül a települést. A 19. század első felében a Wagner, Bajza, Orosz, Sipos, Rutkay és Tóth család birtokolta Szűcsit, a 20. század első felében pedig Schilchter Szidor számított a legnagyobb birtokosnak 1400 hold területtel.
A első világháborúban 220-an vettek részt és 56-an haltak hősi halált. A második világháború idején a község 2 hétig tartó álló harc után 1944. december 6-án szabadult fel. A községházát találat érte és így az iratok nagy része elpusztult.
1951-ben a község határában nagyarányú bányafeltárási munkálatok kezdődtek meg, amelynek eredményeképpen 1955-től két lignitbánya és egy altáró működött, egészen az 1960-as évek elejéig, a bánya bezárásáig.
1983-ig a Gyöngyösi járáshoz, a járások megszűnése után pedig 1984-1990 között pedig a Gyöngyösi városkörnyékhez tartozott. A tanácsrendszer alatt mindvégig önálló tanácsú község volt. 1990 óta – hasonlóan valamennyi városhoz és községhez – önkormányzattal rendelkezik. A 2019-es önkormányzati választások időpontjával (2019. október 13.) átkerült a Hatvani járásba.[3]
1990–1994: Kulcsár Károly (független)[4]
1994–1998: Kulcsár Károly (MSZP)[5]
1998–2002: Szekeres István (független)[6]
2002–2006: Szekeres István (független)[7]
2006–2008: Szekeres István (független)[8]
2008–2010: Berta István (független)[9]
2010–2014: Berta István (független)[10]
2014–2019: Berta István (független)[11]
2019-től: Hordósné Kovács Krisztina (független)[1]
Szűcsiben 2008. április 6-án azért kellett időközi polgármester választást tartani, mert Szekeres István addigi polgármester, a harmadik ciklusának második feléhez közeledve lemondott.[9][12]
A település népességének változása:
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,3%-a magyarnak, 2,7% cigánynak, 0,6% németnek, 0,3% ukránnak mondta magát (6,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 73,8%, református 1,7%, felekezeten kívüli 5,5% (18,2% nem nyilatkozott).[14]
A községben született Bajza József, a magyar kritikairodalom megteremtője, Kossuth Hírlapjának, a Kritikai Lapok és az Athenaeum szerkesztője, a Pesti Magyar Színház (Nemzeti Színház) első igazgatója. A Bajza-kúriában Emlékmúzeum található. A helység általános iskolája szintén a költőről kapta nevét, akinek mellszobra is megtalálható a faluban.
Háborús emlékhelyek: a juhakol, amely 1944 telén a szökött katonáknak adott menedékhelyet. A községben andezittufába vájt pincesor található, ahova a front átvonulásakor a faluból többen menekültek.
A településen színvonalas Asszonykórus működik.
Klasszicista stílusú templomát 1825-1828 között építette Rábi Károly. Szabadon álló, egyhajós, homlokzattornyos épület. Védőszentje: Szent Kereszt.
Nepomuki Szent János szobra a templom előtt baloldalt helyezkedik el. A színes kőből faragott szobrot 1872-ben újították fel.
Az I. és II. világháború hőseinek állít emléket a templomkertben lévő hősi emlékmű.
A templom kertjében található a község múltja rendkívül szomorú eseményének emléke, egy kopjafa, mely a volt X-es aknában 1959-ben történt bányaszerencsétlenség 31 áldozatának állít emléket.
A természeti és környezeti adottságok kedvezők a szőlő termesztésre, a település a mátraaljai történelmi borvidék része. Északi oldalán az idelátogató turista tufába vájt, sajátos hangulatú borospincék sorát találja.
A Táncsics Mihály u. 4. sz. alatti magánterület, a hagyomány szerint az egykori Pálos-rendi szerzetes kolostor romja. A terméskőből álló középkori falak részben 15. századiak. A fennmaradt gazdasági épület kétharmad része alatt pince helyezkedik el.
A település déli határában festői szépségű tavak vonják magukra az ide látogatók figyelmét. Mindhárom tó hallal telepített, a meghatározó halfajta a ponty, de található itt keszeg, harcsa, csuka, süllő és amur is.
↑ a b Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ 119/2019. (V. 17.) Korm. rendelet egyes kormányrendeleteknek Szűcsi település másik járási hivatal illetékességi területéhez történő átcsatolásával összefüggő módosításáról
↑ Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
↑ Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
↑ Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
↑ Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
↑ a b Szűcsi települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008. április 6. (Hozzáférés: 2020. június 3.)
↑ Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
↑ Szűcsi települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
↑ 2008. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008 (Hozzáférés: 2020. június 3.)
↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. július 26.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Szűcsi témájú kategóriát.
Szűcsi a szeporszag.hu -n
Bodnár László: Három falu, egy tsz a Mátraalján; Mezőgazdasági, Bp., 1985
A Hatvani járás települései
Apc ·  Boldog ·  Csány ·  Ecséd ·  Hatvan ·  Heréd ·  Hort ·  Kerekharaszt ·  Lőrinci ·  Nagykökényes ·  Petőfibánya ·  Rózsaszentmárton ·  Szűcsi ·  Zagyvaszántó
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szűcsi&oldid=24358115”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 5., 16:41
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.