hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Botrány Újpesten: felfüggesztik a polgármestert a háborús közellátás visszásságai miatt | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Botrány Újpesten: felfüggesztik a polgármestert a háborús közellátás visszásságai miatt
áruhiány, élelmiszer-ellátás, hatósági intézkedés
Újpesten az I. világháború idején már többször robbant ki spontán tüntetés, 1916 októberében például a rossz helyi ellátás miatt a piacon vásárló asszonyok kövekkel dobálták meg a polgármesteri hivatal épületét, szidalmazták a város vezetőjét, sőt a polgármester házának ablakait is betörték. Másfél év múlva, 1918 márciusában az akkor még önálló városként funkcionáló Újpest polgármesterét felfüggesztették állásából, mert olyan közellátási visszásságokra derült fény, amelyek már a központi hatóságoknak is feltűntek.
Mint kiderült, számos kereskedő, fuvaros és hentes ügyeskedett a hiánycikknek számító élelmiszerekkel a helyhatóság tudtával vagy anélkül – erről megoszlottak a korabeli vélemények. Városházi hivatalnokok megvesztegetését is meglebegtette a Népszava. Az a szóbeszéd járta, hogy dr. Miklós Antal polgármester személyesen is kapcsolatban állt néhány üzérkedővel, de a sajtóhírek igazságtartalmát természetesen nem lehet száz év távlatából megítélni.
A Népszava így írt erről 1918 márciusában: „Annak, hogy Újpesten nem megy minden rendén, hogy a közélelmezés körül zavarok vannak, már régóta mutatkoztak a jelei. Mi is több ízben írtunk az Újpesten lejátszódó kisebb-nagyobb tüntetésekről a községháza előtt. A lakosság nem kapott krumplit, sem petróleumot és a lisztelosztás körül is bajok voltak. Hogy a jelek mögött mi húzódott meg botrányos valóságként, az csak most pattant ki minden csúnyaságával és a maga fölháborító egészében a Közélelmezési Hivatal által megindított nyomozás során.”
Bár a közélelmezési miniszter, Windischgrätz Lajos indíttatott vizsgálatot, Miklós Antal polgármestert, illetve az újpesti jegyzőt és a vágóhíd igazgatóját végül a Pest vármegyei főispán függesztette fel az állásából. Az újpesti polgármester – személyesen a részletekről nem nyilatkozva, de „hozzá közelálló forrásokból” szivárogtatva – cáfolni igyekezett a vádakat. Egyúttal azonban a nyugdíjazását is kérte a botrány miatt. Ám a közfelháborodás és a bizonytalan kormányzati vizsgálat hallatán (mert a kormányvizsgálatról Újpest illetékeseit állítólag nem tájékoztatták) az újpesti képviselő-testület nem mert szavazni az ügyről. Így elnapolták a nyugdíjaztatást – a Népszava ezekben a napokban tévesen sugallta egy alcímében, hogy a polgármester lemondott volna. (Bár a nyugdíjaztatás lényege tulajdonképpen ez lett volna, ha megszavazzák.)
A polgármester annyira nem mondott le, hogy emiatt aztán a botrány tovább fokozódott. Ugyanis kiderült, hogy a felfüggesztés ellenére a polgármester visszajárt a munkahelyére és éjjel tanácskozásokat tartott a városházán. Emiatt aztán felmerült, hogy Újpest élére kormánybiztost neveznek ki, felfüggesztik a város autonómiáját, és közellátás szempontjából Budapesthez csatolják, ott is bevezetve a jegyrendszert. A kormánybiztos kinevezése ellen Újpest küldöttséget menesztett a Pest megyei főispánhoz.
Pár héttel később merült fel az a terv is Pest vármegyében, hogy 14 főváros környéki települést, köztük Újpestet, Rákospalotát, Kispestet, Csepelt, Albertfalvát és Budafokot is Budapesthez csatolnának. A korabeli hírek szerint a főváros ennek akkor nem örült, mert a közüzemek fenntartása és az élelmezés már eleve óriási gondokat okozott a metropolisznak, így nem szívesen vette volna nyakába a környező településeket. (A szóban forgó városokat és falvakat 1950-ben csatolták a fővároshoz, több más településsel együtt: Kádár János belügyminisztersége alatt, 1949-ben terjesztette elő azt a törvényjavaslatot, amelynek alapján kialakult a mai Nagy-Budapest.)
Ezzel szemben a háború végén az megvalósult, hogy a hatóságok kérésére az szakszervezetkehez kötődő Általános Fogyasztási Szövetkezet vette át Csepel és Erzsébetfalva (Pesterzsébet) községek egész lakosságának élelmiszerellátását, azaz egy civil, ráadásul szociáldemokrata szervezet segített megoldani az egyre súlyosabb helyzetet.
Visszatérve Újpesthez, Miklós Antal végül 1918 májusában – megromlott egészségi állapotára hivatkozva – mondott le posztjáról. „Helyére a közgyűlés május 14-i határozata alapján dr. Ugró Gyula nyugalmazott polgármester lépett” – írja Fejes Antal helytörténeti kutató.
Vizsgálat az újpesti az újpesti polgármester ellen. Miklós Antal nyilatkozata = Magyarország, 1918. március 8.
Újpest Közélelmezési botránya = Népszava, 1918. március 9.
Az újpesti polgármester ügye = Pesti Napló, 1918. március 10.
Az újpesti polgármestert felfüggesztették = Pesti Napló, 1918. március 12.
Éjszaka az újpesti városházán = Pesti Napló, 1918. március 20.
Tizennégy községet Budapesthez csatolnak = Pesti Napló, 1918. április 5.
Fejes Antal: Nyolcvan éve történt. Újpest az 1918-1919-es forradalmi időszakban = Újpesti Helytörténeti Értesítő, 1999. május.
Szegő Iván Miklós: Mementó 1950: létrejön Nagy-Budapest. Forrás: HVG Online, 2010. január 1.
Készítette: Szegő Iván Miklós
Népszava, 1918. március 9.
Miklós Antal polgármester lemondott
Újpest város tanácsának csütörtökön este tartott rendkívüli ülésén dr. Miklós Antal polgármester bejelentette a polgármesteri tisztségéről való lemondását és egyúttal kérte nyugdíjaztatását is. Nyugdíjaztatásukat kérték még Ladányi Zsigmond vágóhídi igazgató és Berényi Antal tanácsjegyző is. Úgy a rendkívüli tanácsülésnek, mint ezeknek a hirtelen és tömeges nyugdíjba vonulásoknak egy váratlanul kipattant és a visszaélések egész sorozatát napfényre hozó botrány az előzménye.
Annak, hogy Újpesten nem megy minden rendén, hogy a közélelmezés körül zavarok vannak, már régóta mutatkoztak a jelei. Mi is több ízben írtunk az Újpesten lejátszódó kisebb-nagyobb tüntetésekről a községháza előtt. A lakosság nem kapott krumplit, sem petróleumot és a lisztelosztás körül is bajok voltak. Hogy a jelek mögött mi húzódott meg botrányos valóságként, az csak most pattant ki minden csúnyaságával és a maga fölháborító egészében a Közélelmezési Hivatal által megindított nyomozás során. A Közélelmezési Hivatalnak ugyanis tudomására jutott, hogy Újpesten kisebb-nagyobb visszaélések történnek a közélelmezés körül. Megindult a vizsgálat, amelynek eredményeként azután megállapították a következőket:
Elsősorban, hogy kenyérjegy nélkül nagymennyiségű liszt van forgalomban a pékek, kávémérők, kifőző-tulajdonosok és egyes emberek között. A liszthez csak úgy jutottak hozzá jegy nélkül, hogy a városházán megvesztegettek több hivatalnokot. Nagymennyiségű lisztet találtak Márkus Róbert péknél, Weisz Simon nagyfuvarosnál, aki azzal a taktikával élt a liszt megszerzésénél, hogy egy pár zsák liszt mindig eltűnt szállítás közben a kocsijáról, mintha elveszett volna, azután az eltűnt liszt árát maximális áron megtérítette a városnak. Az eltűnt nagymennyiségű lisztet azután most a nyomozás során megtalálták a lakásán, találtak nála azonkívül 180 métermázsa bejelentetlen kukoricát és 57 mm. zabot is. Weisz Simon társánál, Fischmann Józsefnél is nagy mennyiségű tiszta búzát találtak, amellyel a lovakat etették. Kiderítették továbbá, hogy Horváth József fűszerkereskedő — akit Miklós Antal polgármester városi közélelmezési vállalkozónak szerződtetett — vagonszámra adott el a Mauthner-cégnek burgonyát akkor, amikor a lakosság éhezett és burgonyahiány miatt tüntetéseket rendezett. Ugyanebben az időben a városi szénraktárban másfél vagon kicsírázott krumplit találtak. Később pedig a város adott ugyan krumplit, de már nem a maximális 61 filléres áron kilóját, hanem önkényes ármegállapítással 80 filléres áron, úgy hogy összesen 9000 kilogramm eladása után 18.000 korona külön hasznot csinált magának a város. Miklós Antal polgármester ellen pedig beigazolást nyert a következő vád: a hentesektől, akik a város részére szállítottak, minden szállított sertés után rendszeresen províziót kapott és ebben osztozott vele Ladányi Zsigmond vágóhídi igazgató is. Ezenkívül a polgármester ellen az a vád is fölmerült, hogy 70000 ellátatlant jelentett be, holott Újpesten csak 50000 ember kap ellátást.
Egyes lapok azt hangoztatták, hogy nincsenek komoly alapjai ennek a közélelmezési botránypörnek és a polgármester ellen irányuló hajszának minősítettek. Az a tény azonban, hogy a csütörtökön este tartott tanácsülésen Miklós Antal polgármester és még néhány újpesti városi hivatalnok nyugdíjaztatását kérte, megerősíti a botrányos vádak valódiságát és alaposságát.
Pesti Napló, 1918. március 12.
Az újpesti polgármestert felfüggesztették
Újpest botrányának meg van az előre látott, elmaradhatatlan eseménye: dr. Patay Tibor, Pest vármegye főispánja vasárnap délelőtt sürgönyileg felfüggesztette állásától dr. Miklós Antal újpesti polgármestert, Ladányi Zsigmond vágóhídi igazgatót és Berényi Antal jegyzőt. Felmerült az a terv, hogy Újpest város ügyeit kormánybiztos hozza rendbe, ami természetesen együtt járna Újpest város autonómiájának felfüggesztésével. Újpest város képviselőtestülete ötven főből álló küldöttséget menesztett a főispánhoz s a küldöttség nevében Klima Lajos főgimnáziumi tanár kérte, hogy ne küldjenek Újpestre kormánybiztost és ne függesszék fel a város autonómiáját. A főispán nem nyilatkozott, mert a kérdésben még nem történt döntés. A képviselőtestület küldöttsége Fazekas Ágoston alispánnál is eljárt ebben az ügyben.
Pesti Napló, 1918. március 20.
Éjszaka az újpesti városházán
Miklós Antalt, Újpest város polgármesterét és Berényi Antal tanácsnokot a múlt héten többrendbeli szabálytalanságok miatt felfüggesztették állásukból. E határozat értelmében nem volna szabad hivatalukban többé dolgozniok, ezzel szemben az újpesti városháza polgármesteri hivatala éjszakánként ki volt világítva és a polgármester ott több bizalmasával együtt dolgozott. Egyik újpesti városi képviselő erről tudomást szerzett, a tényállást több rendőrrel megállapíttatta, az ügyről pedig jelentést tett Pestvármegye alispánjának. A följelentés alapján megindult a vizsgálat, melynek során Nagy Ferenc közélelmezési államtitkár és Patay Tibor pestvármegyei főispán is eszközöltek kihallgatásokat. Nagy Ferenc állítólag kijelentette, hogy mint Pestvármegye jövendőbeli kormánybiztosa, Újpest közélelmezését Budapestéhez fogja csatolni és ott is behozza a jegyrendszert. A reform májusban lép életbe.
Pesti Napló, 1918. április 5.
Tizennégy községet Budapesthez csatolnak
Pestvármegye törvényhatósági bizottságának április 8-án tartandó közgyűlésén javasolni fogják, hogy a kormány hozzon törvényt a főváros környékén fekvő községeknek Budapesthez való csatolására. A szóban forgó községek ezek: Újpest, Rákospalota, Pestújhely, Rákosszentmihály, Cinkota, Rákosliget, Rákoskeresztúr, Kispest, Pestszentlőrinc, Erzsébetfalva, Csepel, Albertfalva, Budafok, Budatétény és még néhány kisebb nyaralótelep. A főváros vezetősége természetesen nem nagyon lelkesedik ezért a tervért. Elég baja van Budapesttel, elég nehézségbe ütközik a főváros élelmezése. Azonkívül pedig a főváros pénzügyi helyzetét még súlyosabbá tenné, ha neki kellene gondoskodnia arról, hogy a Budapesthez csatolandó községek megfelelő közművekkel, utakkal, csatornákkal, világítással, iskolákkal, kórházakkal látassanak el.
Előző bejegyzés Amikor 1918-ban a közös magyar-bolgár határról álmodozott a berlini bolgár követKövetkező bejegyzés Harc a mosóteknő körül
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva