hu sv hu hu hu hu hu hu en hu hu fr hu en en hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu es hu hu en ro it ro ro en ro ca ro nl ca ca ca ca ca ca ca ca ca es nl ca ca ca ca ca ca ca eu eu ca de ca ca ca ca ca ro es ca de ca sv ca ca oc ro ca ca ca eu pt it ro ca ca pt pt en en it de fr pt en it pt pt pt en pt ro ro ro ro ro it ca ro hu ca ca hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu gl hu fr hu nb hbs_lat hu en hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu ca hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu de hu hu sl hu it hu hu hu en en hu hu hu hu hu en hu en hu en en en en hu en hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en hu en hu en cs de hu hu hu en en en en es en en hu en en en en hu hu en en en en en en de nn en en en ca en en en nl en en hu en hu en cs de hu hu hu en en es en en en en es fi en es en en en en hbs_lat de en en ceb en hu en en pt en en en en sv hu hu en en de it nl de en en en es tr en en en en en it en en en it en it en en fr de en en en lb en en en en es en hu en en en en en nl la en en en en en en nds en cs en it it en en en en en en en en de fr en nl nb nl hu en hu hu hu en hu en cs de hu hu hu en en en en en en en en en en es en en en en hu en en en en en en en en en en en en hu hu sv en en es en en en en vi en en en en en de en en hu fr en en fi fr en en en en en en en de eo en en it en en en en nl en en en pt hu fr en en en hu en hu en cs de hu fr hu en cs de hu en it en zh en en en fr en en en en en en en en en en de it en it tr en en en en en en en de fr en it en en hu fr ru de en ru en en en nb hu hu en sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl am ar arz en az ku ru sv bg ms bn br hbs_lat ca mhr id mzn hbs_lat cy da de el ca eo es et eu fa fi nn fr fy de ja gd lt gu he hi hbs_lat tl hy it id fr es is it ja ka uz ta ko ku pl it it fi hu lt lv en en mr ru ms es nl nb nb nl fr ta id pl pms pt io ro ru sa es en hbs_lat en sk sl et sq hbs_lat sv hu en ta th ceb tr oc en ug fy ur uz fi vi tr pl zh xmf da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Portland (egyértelműsítő lap)
Portland (az Amerikai Egyesült Államok városa és megyeszékhely)
Elhelyezkedése Multnomah megyében és Oregonban
A Wikimédia Commons tartalmaz Portland témájú médiaállományokat.
Portland az Egyesült Államok északnyugati részén, Oregon állam Multnomah megyéjében helyezkedik el. A 2014. évi népszámlálás szerint lakosainak száma 619 360 fő volt.[3] Úgy is emlegetik Portlandot, mint „a legzöldebb város”-t az Egyesült Államokban.[4]
Portland Oregon legnépesebb városa, a népességi listán harmadik a Csendes-óceán északnyugati részén, Vancouver és Seattle után. A 2006. évi felmérések szerint Portland körzet lakosainak száma több mint kétmillió volt.[5]
Portland csak egy kis pont volt, melyet úgy ismertek, hogy "the clearing,",[6] mely a Willamette folyó torkolatánál félúton volt Oregon város és Fort Vancouver között. A város nem fekszik ugyan közvetlenül az óceán partján, de a Columbia folyó itt olyan széles, hogy a tengerjáró hajók felhajózhatnak eddig. 1843-ban William Overton felismerte a fekvési helyzet hatalmas kereskedelmi lehetőségeit.
1851-ben alapították a várost, s Multnomah megye székhelye lett. A város kissé átnyúlik nyugaton Washington megyébe, délen pedig Clackamas megyébe.
Portland a megalapításakor, 1851. február 8-án összesen 800 lakost számlált.[7] Ekkor már volt egy gőzmalma, egy fából épült hotelje, és egy újságja a Weekly Oregonian. 1879-ben a lakosság száma már 17 500 fő volt.[8]
Portland kiváló fekvése lehetővé teszi, hogy a Willamette és a Columbia folyón keresztül elérje a gazdag mezőgazdasági területet, a Tualatin Valley-t, s a kanyonon keresztül pedig a nyugati dombokat.[9] A 19. század folyamán a legfontosabb kikötő volt, s az is maradt egészen az 1890-es évekig, amikor is Seattle mély tengeri kikötője a vasútvonalak segítségével elérte a szárazföldi területeket. A vasúton való szállítás kevesebb kockázattal járt, mint a veszélyes Columbia folyón navigálni.
A város legismertebb beceneve a "The Rose City" (a rózsaváros). A rózsaváros kifejezés először az 1888-as Episcopal Church gyülekezetén hangzott el, s olyan népszerű lett, hogy 1905-ben Lewis és Clack az évfordulós ünnepségek előtt javasolta Harry Lane polgármesternek a rózsafesztivál megrendezését. A város klímája kedvez a rózsa termesztésének. A belvárosban találhatjuk az "International Rose Test Garden"-t,[10] ahol a rózsák különböző fajtáit nemesítik.[11] Azóta egy évszázad telt el, s a fesztiválokat ma is nagy előszeretettel rendezik meg.
Másik ismert neve a "Stumptown" (stump=lecsonkol), mivel a korai település építéséhez ki kellett tisztítani területeket.[12] Ismert még a "Bridgetown", mert számos hídja van a városnak[13] Jól menő sörgyárai után pedig a "Beervana" és "Brewtopia"[14][15] George H. W. Bush úgy keresztelte át a várost, hogy "Little Beirut", mivel látogatása idején tiltakozó gyűlések voltak.[16]
Portland Oregon északi részén helyezkedik el, a Willamette Valley-ben, amely a legsűrűbben lakott területe. A város legnagyobb része Multnomah megyében van, de kis része átnyúlik Clackamas és Washington megyékbe .
Az amerikai Népszámlálási Hivatal (U.S. Census) adatai szerint a város teljes területe 376,5 km², ebből 347,9 km² szárazföld és 7,6%-át, azaz 28,6 km²-t víz borítja.
A Willamette folyó kettéválasztja a város keleti és nyugati oldalát; északról folyik a város központjába, ahol a Columbia folyóba ömlik.
Portland egy pleisztocén kori kialudt vulkanikus területen fekszik. Az ún. "Boring Lava Field" 32 kialudt vulkáni kúp legnagyobbika a "Mount Tabor", melynek középpontja délkelet-Portland területén van.[[17] A szunnyadó, de még aktív vulkán, a Mount Hood Portlandtól keletre fekszik, de a város majdnem minden területéről látható. A másik aktív vulkán Washingtontól északra a Mount Saint Helens a város magas pontjairól a távolban szintén látható. A vulkán az 1980. július 12-i kitörése alkalmával a várost vulkáni hamuval szórta be.
Portland a nyugati tengerpart éghajlati zónájában fekszik, melynek jellemzője a mediterrán éghajlat. A nyár meleg és viszonylagosan száraz, s a legmagasabb nappali átlagos hőmérséklet 27 °C, s a legalacsonyabb 14 °C körül van. A tél mérsékelten hűvös és nedves. A januári átlagos legmagasabb nappali hőmérséklet 8 °C, s a legalacsonyabb 3 °C körül mozog. Az évi átlagos csapadék mennyisége 920 mm. Az év folyamán átlagosan 155 napon esik mérhető mennyiségű eső. Hó csak ritkán esik, egy-két alkalommal a tél folyamán. Jelentős hóesés csak akkor tapasztalható, ha a hidegfront betör a Columbia folyó hegyszorosán. Az 1892-93-as években 154,7 cm havat mértek. A legalacsonyabb hőmérséklet, amelyet valaha jelentettek, −19 °C volt 1950. február 2-án. A legmagasabb hőmérsékletet, 42 °C-ot, 1965. július 30-án mérték.
A Willamette folyó nyugati partján fekszik Portland belvárosa. Többemeletes irodaházak, áruházak, szállodák vannak itt. Portland legtöbb kikapcsolódási kulturális, oktatási és közigazgatási központja a belvárosban van, mint pl.:
South Park Blocks, Pettygrove és Lovejoy Parks, és Tom McCall Waterfront Park
Arlene Schnitzer Concert Hall, Portland Art Museum, és Oregon Historical Society, Oregon Historical Society Museum (helytörténeti múzeum)
Portland City Hall, Multnomah County Courthouse, a Portland Public Service Building, Pioneer Courthouse, és Mark O. Hatfield United States Courthouse
Portland State University, Oregon legtöbb diákja tanul itt.
a Meier & Frank Building és Pioneer Place bevásárló központ
Wells Fargo Center, a legmagasabb épület Oregonban 166 méter magas.
A NW 21st Avenue-n található a "Pearl District" (gyöngy negyed) és az "Old Town Chinatown" (öreg kinai negyed), különböző lakóházak, s a szomszédságban ipari körzet. Az utcaneveket az ABC sorrendjében nevezték el Aneky-tól Wilson-ig. A Pearl District különböző vendéglőkkel, butikokkal, művészeti galériákkal vonzza az embereket. A Pearl District és a Willamette között van az Old Town Chinatown, melynek kezdetét két oroszlán jelzi. A második világháború előtt ez volt a japán negyed vagy Little Tokyo (kis Tokyo), s a kinai negyed a W. Burnsiede Street-től délre volt a folyó mentén.
A város északi része a lakossági épületek kereskedelmi és ipari területek keveréke. Itt található a Portland International Raceway, és a University of Portland. Észak Portland-ot és Északnyugat Portland-ot a St. Johns Bridge köti össze. A híd 630 méter hosszú, melynek építését 1931-ben fejezték be, s 2003-2005 komoly karbantartási munkálatokat végeztek rajta. A Columbia Villát, ahol a második világháború folyamán lakossági épületek voltak, újjáépítették, s ma New Columbia néven kinál berelhető otthonokat a lakosságnak.
A Willamette folyó keleti partján többnyire kereskedelmi és ipari negyedek, valamint lakónegyedek találhatók, amelyet a modern bevásárló központ, a Lloyd Center lát el.
Te, én meg ő
San Pedro Sula, Honduras
↑ 2020. évi népszámlálás az Egyesült Államokban. (Hozzáférés: 2022. január 1.)
↑ quickfacts.census.gov. State and County Quick Facts. U.S. Census Bureau. [2012. augusztus 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. április 29.)
↑ Kate Sheppard (2007-07-19)."15 Green Cities". Environmental News and Commentary. Elérés: 2008-07-08.
↑ JULY 1, 2006 Population estimates for Metropolitan Combined Statistical Areas Archiválva 2008. április 20-i dátummal a Wayback Machine-ben U.S. Census Bureau. Hozzáférés ideje: 2007-10-19.
↑ Orloff, Chet (2004). Maintaining Eden: John Charles Olmsted and the Portland Park System. Yearbook of the Association of Pacific Coast Geographers 66: 114–119. doi:10.1353/pcg.2004.0006.
↑ Gibson, Campbell (June 1998). of the 100 Largest Cities and Other Urban Places in the United States: /1790 to 1990. U.S. Bureau of the Census[halott link] - Population Division.
↑ Loy, William G.; Stuart Allan, Aileen R. Buckley, James E. Meecham (2001). Atlas of Oregon. University of Oregon Press, 32-33. ISBN 0-87114-102-7.
↑ "City keeps lively pulse." (Spencer Heinz, The Oregonian, January 23, 2001)
↑ http://www.rosegardenstore.org/thegardens.cfm/ Archiválva 2008. december 4-i dátummal a Wayback Machine-ben International Rose Test Garden
↑ City Flower. City of Portland Auditor's Office - City Recorder Division.
↑ "From Robin's Nest to Stumptown". Archiválva 2000. szeptember 1-ji dátummal az Archive.is-en End of the Oregon Trail Interpretive Center. Hozzáférés ideje: 2006-11-07.
↑ "The Water". Archiválva 2009. január 21-i dátummal a Wayback Machine-ben Portland State University. Hozzáférés ideje: 2006-11-07.
↑ "Portland: The center of the beer universe". Archiválva 2008. május 13-i dátummal a Wayback Machine-ben Portland Oregon Visitors Association. Hozzáférés ideje: 2006-11-18.
↑ "Portland Lifts A Glass To Its New Name". KOIN 6 News. Hozzáférés ideje: 2007-01-14.
↑ McCall, William (August 19, 2003). "'Little Beirut' nickname has stuck", The Oregonian. Hozzáférés ideje: 2007-01-21.
↑ The Boring Lava Field, Portland, Oregon". USGS Cascades Volcano Observatory. Hozzáférés ideje: 2006-11-07.
City of Portland, Oregon
[[https://web.archive.org/web/*/http://www.portlandmaps.com//Portland halott link] Maps (lot-level GIS)][halott link]
Portland Business Alliance - Portland Chamber of Commerce
Map of now-Demolished Buildings of PDX Mapped on Platial
A „‡” szimbólummal jelölt települések területe kettő vagy több megyébe is átnyúlik
Warm Springs-i indián rezervátum‡
A „‡” szimbólummal jelölt települések területe kettő vagy több megyébe is átnyúlik
A „‡” szimbólummal jelölt település területe kettő vagy több megyébe is átnyúlik
Az Amerikai Egyesült Államok 50 legnépesebb városa
New York ·  Los Angeles ·  Chicago ·  Houston ·  Phoenix ·  Philadelphia ·  San Antonio ·  San Diego ·  Dallas ·  San José ·  Jacksonville ·  Indianapolis ·  San Francisco ·  Columbus ·  Austin ·  Fort Worth ·  Baltimore ·  Charlotte ·  Detroit ·  El Paso ·  Memphis ·  Milwaukee ·  Boston ·  Seattle ·  Washington ·  Denver ·  Louisville ·  Las Vegas ·  Nashville ·  Oklahoma City ·  Portland ·  Tucson ·  Albuquerque ·  Atlanta ·  Long Beach ·  Fresno ·  Sacramento ·  Mesa ·  Kansas City ·  Cleveland ·  Virginia Beach ·  Omaha ·  Oakland ·  Miami ·  Tulsa ·  Honolulu ·  Minneapolis ·  Colorado Springs ·  Arlington ·  Wichita
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Portland_(Oregon)&oldid=23575274”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 májusából
Webarchive sablon archiveis linkkel
Wikidata koordinátákat használó lapok
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 szeptemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 21:23
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.