hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu sk hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en en en sv hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar en az ru sv bg bn hbs_lat ca hbs_lat da de el eo es eu fa fi fr lt he hi hbs_lat tl hy id is it ja ka kk ko ku lt lv en be ms nl nb fr pl ps pt io ro ru hbs_lat si en sk sl sq hbs_lat en sv hu te en th tr fy uz vi zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A biomassza ökológiai (környezettudományi) fogalom, jelentése: biológiai úton létrejövő szervesanyag-tömeg. A fotoszintézis során a producensek (zöld növények) a Nap sugárzó energiáját szerves vegyületek formájában halmozzák fel, amelyet elsődleges produkciónak nevezünk. A heterotróf, fogyasztó és lebontó szervezetek szervesanyag-termelő folyamatait nevezzük másodlagos produkciónak. Adott ökoszisztémában egy adott időpontban meghatározott mennyiségű szervezet van jelen, amelynek mennyiségét biomasszának nevezzük. Ez a fitomassza (növények tömegének), zoomassza (állatok tömegének) és az egyéb élőlények tömegének az összege.
A biomassza élettelen, de nem kevésbé jelentős összetevője a nekromassza, mint például az elhalt fatest. A nekromassza azonban nem azonos az elhalt szerves anyaggal. Az elhalt szerves anyag az elhalt növényi és állati szervezeteket, a lehullott leveleket, a humuszt stb. foglalja magában. Az elhalt szerves anyag a biomasszának – az élőközösség típusától függően – töredéke vagy többszöröse is lehet. Az elhalt szerves anyag sorsa hogy vagy lebomlik vagy elég (pl. erdőtüzekben) és így lezárul a bioszféra anyag- és energia-körforgalma. Egy további lehetséges útvonal, hogy felhalmozódva mélyebb földrétegekbe kerül, eltemetődik. Így évszázadok alatt kőolaj- vagy szénmezők alakulhatnak ki belőle.
Mind az elsődleges, mind a másodlagos produkció az ökoszisztéma típusától függően természetesen nagyon eltérő intenzitású. A keletkező biomasszában kb. 45-50% carbon (azaz szén) van, ami miatt az energiaválságot követően a biomassza energetikai célú hasznosítása nagy lendületet vett. Fontos azonban tudni, hogy a biomassza elsősorban élelem, másodsorban takarmány, harmadsorban ipari alapanyag, negyedsorban tápanyag a termőhelynek és csak ezután energiaforrás. Magyarországon az energetikai célra felhasználható biomassza mennyisége az összes primer produkció 6%-a.
1 A biomassza energetikai hasznosítása
A tüzelhető biomasszák jellemzően viszonylag alacsony nedvességtartalmúak, és ennek megfelelően magas fűtőértékűek. A tüzelhető biomasszákkal szemben fontos követelmény, hogy az éghetetlen hamutartalmuk olyan vegyi összetevőkből álljon, amelyek nem roncsolják szét a kazánberendezést, illetve nem olvadnak rá a fűtőfelületekre, valamint nem okoznak jelentős levegőszennyezést. A legjellemzőbb tüzelt biomassza-fajták: tűzifa apríték erdei lágy vagy keménylombos erdőkből előállítva, fűrészüzemi hulladékokból, illetve lágyfa-energiaültetvényekből (például nyárfa) előállítva, fűrészpor (fűrészipari melléktermék), szalma, energiafű, illetve ezekből előállított pellet.
A biológiailag elgázosítható biomassza jellemzően nagyobb nedvességtartalmú növényi hulladékból vagy állati hulladékból áll. Pl: cukortartalmú növények, zöld növényi hulladék, állati szennyvíziszap, trágya. A biomassza elgázosítása történhet elgázosító kazánban is (pl. háztartási fűtési célú faelgázosító kazánban), ahol két fokozatban először kiizzítják, majd az utóégetőben a fagázt elégetik. Az erre a célra használható biomasszákat lásd az előző szakaszban. Az ipari méretű biogáz termelés általában vegyes szerves anyagok anaerob lebontásával készül, ahol metángáz keletkezik, valamint kiérett lebomlott massza, ami többféle célra hasznosítható, részben trágyaként is.
A biomassza folyékony energiahordozóvá alakításakor keletkezhet: alkohol, metil-alkohol (metanol) (CH3OH), ill. etilalkohol (C2H5OH) (etanol). Másrészt kinynerhetők növényi olajok, melyeket diesel motorokban, részben diesel olajjal keverve, részben krakkolással átalakítva használják.
A gépjármű-üzemanyag előállítására használható biomasszákat eszerint két alapvető csoportra bonthatjuk.
Benzinhez keverve (ld. bioetanol): magas cukor tartalmú (cukorrépa, cukornád), magas keményítő tartalmú (kukorica, burgonya, búza) vagy magas cellulóz tartalmú (szalma, fa, nád, energiafű) növények, melyekből etanol gyártható.
Dízelolajként alkalmazva (ld. biodízel): olajtartalmú növények, melyből az olaj kisajtolható, és egyszerűbb vegyszeres kezelések után a dízelolajhoz hasonló anyag nyerhető (például repce, olíva, napraforgó stb.)
A biomasszák jelentősége, hogy fosszilis tüzelőanyagok válthatók ki velük, így elvben megvalósítható a fenntartható energiafelhasználás (fenntartható fejlődés). A biomassza energetikai felhasználása azonban csak akkor tekinthető ténylegesen fenntarthatónak, ha pl. az erdő tartamosságának fenntartása mellett hozzá tud járulni a biológiai sokféleség csökkentésének visszafordításához és a klímasemlegességi célok eléréséhez. Mivel ezek a biomasszák a megfelelő kezelés esetén megújuló energiaforrások, és vannak, melyek rövid életciklusban általában 1 éven belül újból megtermelődnek (repce, szárak, nyesedék), használatuk esetén elvileg bányászott energiahordozók takaríthatók meg (kőszén, földgáz, kőolaj). Az így a megtakarított fosszilis energiahordozók nem fokozzák a levegő szennyezettségét és a CO2 tartalmának növekedését (üvegházhatás, globális felmelegedés). Ha azonban a erdei, vagy háztartási tűzifa anyag eltüzelésére gondolunk, akkor annak erdei újranövesztése több, mint 30 évet igényel, ami a jelenlegi klímahelyzetben éppen a CO2 mentesítés időszakára esően CO2 növekedést idéz elő, ezért az erdei fának jelenleg (2021) feldolgozási hulladék formája jöhetne szóba tüzelőanyagként.
A biomasszából nem csupán energia, de cseppfolyósítva üzemanyag is nyerhető, melyre Brazília szolgáltat példát, ahol 2011 végén közel 15 millió jármű futott részben bioetanollal.[1][2] A biomasszából nyerhető üzemanyagok új generációs képviselője lehet az algákból nyerhető üzemanyag, mely a hagyományos üzemanyagnövényeknél magasabb hozamra lehet képes.[3]
Magyar kutatók biomasszából ecetsavat állítanak elő, melynek felhasználásával újrahasznosított tisztítószer készül.[4]
A biomasszából előállított energia alkalmazásával nem szakítunk azzal a többi energiaforrásra is alkalmazott, ámde egyes szakértők szerint téves megközelítésünkkel, hogy a bolygó teljes egésze az emberiség igényeinek kiszolgálásáért van. Ha a mezőgazdasági területeken termő növényeket elégetjük, rengeteg élőlény táplálékforrását és élőhelyét égetjük el. Emellett felmerül annak kérdése is, hogy a művelhető területeken erdő, élelmiszer, vagy energia teremjen. Ez utóbbi az egyre fokozódó társadalmi különbségek miatt is kérdés.[5]
Dr. Horváth Balázs, Pestiné dr. Rácz Éva Veronika: Ökológia (2011)
BARÓTFI I.: Megújuló energiaforrások, Energiafelhasználói Kézikönyv. Szerk.: Barótfi I. Budapest: KÖTECH Kiadó, 1994. 627-867. o.
Biomassza energetikai hasznosítása[halott link]
Hírek, újdonságok a biomassza felhasználásáról - www.ujenergiak.hu – Biomassza
Sollers2003 - a biomassza piac
Agrogál - a biomassza termékek
Biomassza - a biomassza linkgyűjtemény
Ökogáz - Lakossági biomassza hasznosítás
dr. Gyulai Iván: A biomassza-dilemma
↑ Anúario da Industria Automobilistica Brasileira 2011: Tabela 2.3 Produção por combustível - 1957/2010 (portugál nyelven). ANFAVEA - Associação Nacional dos Fabricantes de Veículos Automotores (Brasil). [2013. július 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 22.) pp. 62-63.
↑ Renavam/Denatran: Licenciamento total de automóveis e comerciais leves por combustível (portugál nyelven). ANFAVEA, 2012. január 1. [2012. január 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 21.) Carta de ANFAVEA 308 pp. 4.
↑ Greenwell et al (2010) Placing microalgae on the biofuels priority list: a review of the technological challenges J. R. Soc. Interface 6 May 2010 vol. 7 no. 46 703–726
↑ Hulladékból tisztítószer: bravúr egy magyar biológiai reaktorban. HVG, 2019. július 31. (Hozzáférés: 2020. február 1.)
↑ Gyulai Iván: A biomassza dilemma
Üvegházhatású gázok ·  Szén-dioxid ·  Vulkanizmus ·  Hőrekord ·  Esőerdők irtása ·  Karnizmus ·  Globális homály
Kiotói jegyzőkönyv ·  Az ENSZ Környezetvédelmi Programja ·  Éghajlatváltozási Kormányközi Testület ·  tiszta fejlesztési mechanizmus ·  Sótalanítás ·  Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia
Megújuló energiaforrások ·  Árapályenergia ·  Bioetanol ·  Napenergia ·  Szélenergia ·  Geotermikus energia ·  Biomassza ·  Energiatakarékosság
Tengerszint-emelkedés ·  Gleccserek olvadása ·  Ivóvízhiány ·  Csád-tó
El Niño ·  Hurrikán ·  Jégkorszak ·  Üvegházhatás ·  Árvíz
Al Gore (Kellemetlen igazság) ·  Greenpeace ·  Carl Sagan ·  Charles David Keeling ·  Vahava-projekt
műhely ·  portál ·  szójegyzék
Klímaváltozás-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Biomassza&oldid=24938396”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2021 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 18., 11:20
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.