hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu de fr la hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de ru hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Molnár Péter (építész) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 11.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
2000. augusztus 27. (75 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz Molnár Péter témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk az építészről szól. Hasonló címmel lásd még: Molnár Péter (egyértelműsítő lap).
Molnár Péter (Budapest, 1925. július 14. – Budapest, 2000. augusztus 27.) Ybl Miklós-díjas magyar építész. Emlékére alapították 2004-ben a Molnár Péter-díjat.
Molnár Péter 1925. július 14-én született Budapesten. Piarista diák volt és rajztehetsége vitte őt a Magyar Királyi József Nádor Műegyetem építész karára. A háború megszakította tanulmányait, behívták katonának és francia hadifogságba került. 1946-ban tért haza. 1949-ben szerzett diplomát. 1948-tól dolgozott a MATI-ba (Magasépítési Tervező Iroda) Lauber László mellett. 1950-ben a KÖZTI-be Gádoros Lajoshoz[1] került, és már 1952-ben átadták első művét a Megyei Tanács Irodaházát Debrecen főutcáján. 1953-57 között a LAKÓTERV munkatársa.
A Mesteriskola megalakulásával 1953-ban Janáky István lett a mestere. Ebben az időben tervezte a Siófoki Meteorológiai Obszervatórium épületét. „Építészettörténeti szempontból is kiemelkedő Molnár Péter alkotása, amely az ötvenes évek közepén, a szocreál ideológiai nyomással terhelt időszakában született, ugyanakkor messze előremutat a hatvanas években kibontakozó irányzatok felé.”[2] 1956-ban Janáky vezetésével, tervezték, Körner Józseffel,[3] Vass Antallal[4] és Zilahy Istvánnal[5] együtt az Isztambuli Kavala szállót, mely nem valósult meg.
1957-ben több hónapra internálták Tökölre és Kistarcsára. Szabadulása után az Ipari Épülettervező Vállalatba lépett be. 1961-re elkészült az OTP háztömbje a Széchenyi rakparton. Művei ebből az időből: Ganz Acélöntöde, a Kőbányai mozi (1964), és a Gorkij (ma: Városligeti) fasori Mechlabor Székháza. 1964-ben kapta első Ybl-díját, valamint a São Pauló-i VIII. Építészeti Biennále diplomáját. Épült a Vituki, a Fémmunkás kecskeméti telepe és az Energiagazdálkodási Intézet (EGI) Bem rakparti irodaháza, 1969-ben, az NDK-ban, - Gera - dolgozott a jénai városközpont tervein.
1970-től a MÉSZ Mesteriskola tanára és egyben tanulmányi felelőse is, több cikluson keresztül. Ebben az időben díszletterveket is készített, többek között Latinovits Zoltán felkérésére, Gorkij: Kispolgárokhoz. Ugyan ebben az időben szobor talpazatokat is tervezett. Molnár Péter elsősorban épületein keresztül ismerhető, azonban, értékes grafikái, akvarelljei, kisregénye és elbeszélései bizonyítják sokoldalú tehetségét.
„…a Finom falat állt legközelebb a Kristóf téren. Ide gyakran lejártak a közeli Iparterv munkatársai - Molnár Péter, Juhász mester, Minári Olga és nyilván mások is -, s hamar kialakult a szellemi ingázás. A hidat persze itt is Kondor Béla alkotta, akinek közeli műterme lett esténként a presszó diszkurzusok folytatásának színhelye…” [6]
Dr. Ivits Iván[7] statikussal hosszú időn keresztül foglalkoztak a függesztett kötélszerkezetek alkalmazásának kérdéskörével. Ennek eredményeképpen épült fel 1975-78 között a Székesfehérvári ARÉV sportcsarnok és 1976-81 között a December 4 Drótművek Miskolci szerelőcsarnoka.
UNESCO-ösztöndíjjal Németországban és Svájcban is volt, majd a benghazi légikikötő hangárépületét és klubját tervezte, közben megnyerte a ferihegyi csarnok tervpályázatát de a megvalósulási tervezést már nem kapta meg. 1980-ban arab egyetemek, főiskolák tervein dolgozott. 1982-ben, New Yorkban, 1986-ban Kínába járt a Mesteriskolával. 1984-ben készült el az Országos Mentőszolgálat új telephelye a Róbert Károly körúton. 1988-ban a Kereskedelmi Tervező Iroda (KERTI) munkatársa lett, majd a BUDAPLAN 2000 Kft. tagja. 1990-ben elkészült a Tűzoltóság Országos javítóbázisa Kőbányán, mely otthont ad a járműjavításhoz szükséges összes technikai berendezésnek. 1990-94 között Sylvester Ádámmal[8] és Vajai Tamással[9] együtt már nyugdíjasként megalapította a Tér 4 építész Kft.-t. 1993-ban Sylvester Ádámmal tervezte a KONTRAX székházat az Egressy út és Róbert Károly körút sarkán.. 1995-ben készült el Budán a Tárkony utcai ikervilla.
„Molnár divatoktól mentesen, funkciónak megfelelő tiszta formavilággal tervezte házait, igényesen és precízen kimunkálva a legapróbb részleteket is.”[10]
1995-ben kilépett a Tér 4 Kft.-ből, még 1998-ban elkészült a székesfehérvári ARÉV sportcsarnok bővítése. Mindamellett újra festett és rajzolt, építész szakmai nyűgeit elhajítva fényképezett, esszéket írt és közölt, életrajzi regénybe kezdett, otthonülővé vált. Majd 2000. augusztus 27-én meghalt. Hamvait 2000. szeptember 15-én a budapesti remete-kertvárosi templomban helyezték örök nyugalomra. Álljon itt Molnár Péter vallomása:
„Igen önző vagyok, de magamhoz kegyetlen. Sok mindenben nem hiszek, amiben érdemes lenne hinni talán, és olyasmikben, amikben hinni kényelmetlen, noha hitemben megerősít a napi tapasztalás. Az emberi gonoszság, a gyűlölet és butaság örökkévalóságában hiszek. Bár ne hihetnék!”[11]
Özvegye, Baló Borbála és a HAP galéria „Molnár Péter emlékdíjat” alapított, melynek első átadása a 2004-es kiállítás alkalmából került sor. A díjjal az alapítók az építészeti kultúra magas szintű művelőjének és terjesztőjének tevékenységét kívánja elismerni.
1952. Megyei Tanács irodaháza. Debrecen.
1952-1955. Siófoki Meteorológiai Obszervatórium [1]
1958-1961. Budapest, V. Széchenyi rkp. 6. OTP lakótömb. (Mülbacher Istvánnal)[13]
1962. Budapest, VII. Gorkíj (ma: Városligeti) fasor 25-27. MECHLABOR székház. (lebontva, ma autóparkoló)
1963. Budapesti Nemzetközi Vásár Főpavilon tervpályázat (Lágymányos) II. díj.(Társak: Bene László, Mülbacher István, dr. Kollár Lajos statikus.)
1964. Budapest, X. Pataky István (ma: Szent László) tér. Kőbányai Mozi. (Mülbacher Istvánnal)
1965. Nemzeti Színház tervpályázat III. díj. (Tokár Györggyel)
1966. Budapest, II. Bem rkp. 33-34. EGI székház. (ma: NOVOTEL szálló) [2] Archiválva 2010. december 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
1969. NDK. Jénai városközpont tervezése.
1972. Budapest. Hunnia hangstúdió.
1975-1978. Székesfehérvár. Gáz utca 19. ARÉV Sportcsarnok (Ivits Ivánnal)[3]
1976-1981. December 4. Drótművek. Miskolc. Besenyői út [4]
1978. Budapest Közforgalmi repülőtér tervpályázat I. díj. (Kóris Jánossal és Sylvester Ádámmal.Nem valósult meg)
1984. Budapest, XIII. Róbert Károly krt. 77. Országos Mentőszolgálat Központja.
1987. Budapest, III. Szentlélek tér 6. Vasarely Múzeum.[5][halott link]
1990. Budapest, X. Ezüstfa utca 8. Tűzoltóság Országos Javítóbázisa.(Benczur Lászlóval és Kóris Jánossal[halott link])
1993. Budapest, XIII. Hungária krt. és Egressy út sarok. KONTRAX irodaház. (Sylvester Ádámmal).
1995. Budapest, II. Tárkony utca 9 Ikervilla.(CONFECTOR Mérnökiroda Kft)
1998. Székesfehérvár. Gáz utca 19. ARÉV Sportcsarnok (bővítés.)
1965. Építész Biennálé. São Paulo (BR).
Molnár Péter (1925-2000) Felülről körözve: Molnár Péter prózai írásai- (Budapest: HAP Galéria, 2005) Bodnár György előszavával
Bp.V.Széchenyi rkp.6. OTP-lakóház. 1958-61
EGI székház. (Ma. NOVOTEL szálló)
Országos Mentőszolgálat központi telepe. 1984
Tűzoltóság Országos Javítóbázisa Kőbányán 1990
KONTRAX székház. Hungária krt. felől. 1993
CONFECTOR Kft. Tárkony utcai homlokzat
Merényi: 1867-1965, CENTO ANNI ARCHITETTURA UNGHERESE (Római Magyar Akadémia 1965)
Rados Jenő: Magyar építészet története. (Műszaki Kiadó 1971. 381. old.)
Művészeti kislexikon. (Akadémia Kiadó 1973. 395. old.)
Modern építészeti lexikon. Szerk. Kubinszky Mihály. Budapest: Műszaki. 1978.  210. o. ISBN 963-10-1780-X
Jékely Zsolt – Sódor Alajos: Budapest építészete a XX. században. Műszaki Könyvkiadó 1980.)
50/Les enjeux de l’Europe
Sub Minervae nationis praesidio, 1989;
THURY Levente: Művészet-e az építészet és mennyi köze van az elméletekhez? Molnár Péter építész. 1925-2000. = Új magyar építőművészet. 2001. 4. 23. – 72
Molnár Péter „akvarelljei és grafikái” című kiállítás a HAP galériában. [6] Archiválva 2016. március 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
Pazár Béla: Molnár Péter építészete. ÉPÍTÉSZFÓRUM[halott link]
Latinovits Zoltán, a színész rendező.
A Nemzeti Színház építészeti tervpályázata Archiválva 2007. október 30-i dátummal a Wayback Machine-ben
Volt egyszer egy kőbányai mozi
Megújult a Siófoki Viharjelző Obszervatórium. ÉPÍTÉSZFÓRUM Archiválva 2009. február 21-i dátummal a Wayback Machine-ben
Molnár Péter emlékkiállítás. (HAP Galéria 2005)[halott link]
↑ Gádoros Lajos. [2009. február 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. március 3.)
↑ Idézet: Marton Rozália a MOME doktori iskola I. éves hallgatójának tanulmányából. (ÉPÍTÉSZFÓRUM)
↑ Körner József építész[halott link]
↑ Vass Antal építész[halott link]
↑ Zilahy István építész. [2007. július 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. március 3.)
↑ Idézet: Bodnár György "Termő idő" címmel Molnár Péter elbeszélései elé írt beköszöntőjéből
↑ Ivits Iván statikus mérnök. [2009. január 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. március 3.)
↑ Sylvester Ádám építészmérnök. [2007. december 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. március 3.)
↑ Vajai Tamás építészmérnök[halott link]
↑ Idézet: Mayer Mariann Archiválva 2009. február 13-i dátummal a Wayback Machine-ben Molnár Péterről az ARTPORTAL-ban irt cikkéből
↑ Idézet: Tillai Ernő, In memoriam Molnár Péter. Építész évkönyv 2000 (Magyar Építész Kamara kiadványa)
↑ A Magyar Építészek Szövetsége (MÉSZ) néhai rendes tagja, a nemzetközi hírű tudós és több építésznemzedék tanítómestere, Dr. Csonka Pál professzor tiszteletére és emlékezetére hozta alapította meg a CSONKA PÁL érem kitüntetést
↑ Mülbacher István építész[halott link]
Építész évkönyv 2000. (a Magyar Építész Kamara kiadványa) Molnár Péter (1925-2000) 84-85. old.
Magyar Építőművészet. 1965/1. sz. 20-35. old, 1966/3. sz. 6-43. old.
Pazár Béla: Molnár Péter. (6Bt Kiadó. 2004)
Magyar Építészeti Múzeum. Molnár Péter hagyaték
Modern és szocreál. (Magyar Építészeti Múzeum. 2006. 101-112. old.) Prakfalvi Endre: A Siófoki Meteorológiai Obszervatórium és Viharjelző állomás.
Mayer Mariann: Molnár Péter. ARTPORTAL [7]
ISNI: 0000 0000 5826 6590
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Molnár_Péter_(építész)&oldid=24755089”
A Kistarcsai Központi Internálótábor foglyai
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 szeptemberéből
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Fotó nélküli Személy infobox sablont tartalmazó lapok
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2022 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 11., 11:01
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.