hu es hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu oc hu en hu es hu sv hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ast hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr de fr hu hu fr ca fr hu fr fr hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr fr fr fr fr it fr fr fr fr fr pl fr hu fr fr fr fr fr fr fr fr pt fr fr fr fr hu it fr fr fr fr fr fr en fr de fr fr fr hu fr de zh oc fr oc oc oc fr zh fr fr zh es hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr en fr fr hu fr en fr fr fr fr fr fr pl fr fr fr fr hu fr fr fr fr fr en de es fr fr fr fr fr hu oc fr zh oc fr oc oc oc fr zh oc oc fa es ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu de fr fr de nb en de de de sv de es fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es ca es de en rm fr en hu ca ca en pt vi en ca ca pt es ca oc pt hbs_lat ca es cs ca en fr fr ca ca it en en pt pt fr ca es ca de ca ca ca nb pt fr ca cs fr sv es hu hu hu es sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb ca fr ca ca ca ca ca ca ca ca hu hu hu hu hu hu sv ca en cs pt ca hu sv ceb fr ca pl es en hu hu hu ca zh ca en es es it pt en it hu hu en es hu zh es ca es fr hu hu hu hu en es es es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu es es ca es de en rm fr en hu ca ca en pt vi en ca ca pt es ca oc pt hbs_lat ca es cs ca en fr fr ca ca it es en ca pt pt fr fr ca ca ca es ca de nb pt ca cs fr sv es es pt es ca en es es es ca en en ca ca ca ca en en hu fr ru ar en ru en en fr hu hu sk es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en az lt ru bg br ca id hbs_lat cy da de hsb el eo es et eu fa fi nn fr fy de gd lt de he hbs_lat it hy it id fr es is it ja sv ka ko it it it lt lv en mr ms nds af nl nb nb fi fr pl pt ro ru sa es jbo hbs_lat en sk sl hbs_lat sv ta th ceb tr fy ur vi pl zh zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében.
Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával.
A Wikimédia Commons tartalmaz Mallorca témájú médiaállományokat.
Mallorca (katalánul, spanyolul; ejtsd: [ma'λorka]) Spanyolország legnagyobb szigete, a Baleár-szigetek (katalánul: Illes Balears, spanyolul: Islas Baleares) tagja, a Földközi-tengerben, az Ibériai-félszigettől keletre. A szigetcsoport többi tagjához (Ibiza, Formentera, és Menorca) hasonlóan közkedvelt turistacélpont, amely az 1960-as évektől kezdve fokozatosan vált a „nyugati országokban” egyre népszerűbbé. Neve a latin insula maior („nagyobb sziget”) szó egy későbbi változatából, a Maiorica szóból származik.
Fővárosa Palma de Mallorca egyben a Baleár-szigetek spanyol autonóm tartomány székhelye is. Mallorca nemzeti himnusza a La Balanguera. A sziget lakosai a katalán nyelv mallorcai nyelvjárását beszélik.
2.2 A római uralom után
2.3 A sziget a XX. században
Mallorca a Földközi-tenger nyugati medencéjében fekszik. A Baleár-szigetek legnagyobbika Ibiza, Menorca, Formentera mellett. Nagysága 3684 km². Partszakaszainak összesített hossza 554 km. Ezek egy része lassan mélyülő homokos part, míg másutt sziklás, meredek partszakaszok találhatóak.
Mallorca szigetét keletről, és nyugatról két, nagyjából 70 kilométer hosszan elterülő hegylánc határolja. Keletről a Serra de Llevant, nyugatról pedig a magasabb Tramontana-hegység (Serra de Tramuntana).
Északon és délen két nagyobb öböl, az Alcúdiai-öböl (Badia de Alcudia), illetve a Palmai-öböl (Badia de Palma) található.
Mallorcának jelentősebb állandó folyója nincs. Számos vízfolyás található a szigeten, de ezek csupán a hegyekből lezúduló esővizet vezetik el, s az éghajlati viszonyok hatására rendszeresen kiszáradnak.
Bár természetes tavak nincsenek, a hegyekben több mesterséges tó található, melyekben csapadékvizet gyűjtenek, és tárolnak.
Mallorca közelében két kisebb lakatlan sziget is található, Cabrera illetve Dragonera.
A Serra de Tramuntana (sp. Sierra de Tramuntana) hegysége, a parttal párhuzamosan emelkedik, a nyugati vidéken. Legmagasabb pontjai:
Puig Major (1445 m) – a sziget nyugati részén, Sóller városától északra található. 1958-ban katonai radarállomás épült a hegycsúcson, ezért napjainkban turisták nem látogathatják.
Puig de Massanella (1364 m)
Puig de l'Ofre (1090 m)
Puig de Galatzó (1027 m)
A Serra de Llevant (sp. Sierra de Levante) hegysége, keleten húzódik. Legmagasabb csúcsai:
Puig de Morell (562 m)
Bec de Ferrutx (519 m)
Puig de Sant Salvador (510 m)
További hegyek a két hegyvidéken kívül:
Puig de Randa (543 m)
Puig de Galdent (420 m)
Mallorca éghajlata mediterrán. A hegyekben (főként a Tramuntana-hegységben) jelentősebb mennyiségű csapadék hullik a sziget többi részéhez viszonyítva. Sőt, a hegylánc egyes részein télen havazás is előfordul.
(kikötő; 1981–2010) (Satellite view) éghajlati jellemzői
Átlagos max. hőmérséklet (°C)
Átlagos min. hőmérséklet (°C)
Havi napsütéses órák száma
Forrás: Agencia Estatal de Meteorología [1]
Palma de Mallorca (reptér; 1981–2010) (Satellite view) éghajlati jellemzői
Átlagos max. hőmérséklet (°C)
Átlagos min. hőmérséklet (°C)
Havi napsütéses órák száma
Forrás: Agencia Estatal de Meteorología [1]
A víz hőfoka °C
Az első emberek i. e. 5000 körül érkeztek Mallorcára. A sziget természetes barlangjaiban éltek, és vadászattal, gyűjtögetéssel tartották fenn magukat.
Az évszázadok alatt lassan benépesült szigetre az első komoly külső hatást a karthágóiak, majd az őket legyőző rómaiak tették. Utóbbiak i. e. 123-ban foglalták el a Baleár-szigetcsoportot, s az általuk Balearis Majornak elnevezett Mallorcán számos várost alapítottak. Közéjük tartozik a mai főváros, Palma is. Ez az időszak tekinthető a sziget első virágkorának. Fellendült a mezőgazdaság (szőlészet, olívatermesztés), és az építészet (templomok, utak épültek).
A római uralom után[szerkesztés]
A Római Birodalom szétesése után az Ibériai-félszigetet fokozatosan uralmuk alá hajtó mórok 903-ban Mallorcát is elfoglalták. A sziget új urai a rómaiakhoz hasonlóan fejlődést hoztak magukkal. Ismét fellendült az építészet, és a mezőgazdaság. Különösen az olíva- és gyümölcstermesztés.
1229 szeptemberében I. (Hódító) Jakab aragóniai király seregével elindult Mallorca elfoglalására. Hajói azonban több napos viharba kerültek, s végül csak komoly nehézségek árán sikerült kikötniük a mai Santa Ponsa közelében (a partraszállás emlékét emlékmű őrzi). December végére megtört a mórok ellenállása, s Mallorca keresztény fennhatóság alá került.
I. Jakab halála után örökösei váltották egymást a sziget trónján. Mallorca ekkor önálló királyság volt, egészen 1349-ig, amikor a Baleár-szigetek az Aragóniai Királyság fennhatósága alá került. Ebben az időszakban Mallorca a térség jelentős kereskedelmi központja volt, szerepe azonban 1492 (Amerika felfedezése) után folyamatosan csökkent. A szigetnek pedig állandósult kalóztámadásokkal is meg kellett birkóznia (ennek következtében sok lakos a belső, partoktól távolabbi részeken telepedett le).
A sziget a XX. században[szerkesztés]
A spanyol polgárháború alatt Mallorca szinte végig a nacionalisták ellenőrzése alatt volt, köszönhetően az fasiszta Olaszország támogatásának, melynek csapatai megszállták a szigeteket. Bár a republikánusok 1936 nyarán kísérletet tettek a sziget elfoglalására, ez végül meghiúsult. Mussolini kezdetben igényt formált a szigetekre és tervei között volt olasz telepesek küldése is a Baleár-szigetekre.[2]
A második világháború után Mallorca fejlődése a 60-as években indult meg látványosan. Az 1960-ban átadott Son San Juan repülőtér új távlatokat nyitott a turizmusban, s a kiváló adottságokkal rendelkező sziget hamarosan az európai turisták kedvelt célpontja lett.
1983-ban a szigetcsoport teljes autonómiát kapott a spanyol államtól.
A töretlen fejlődést jól jelzi, hogy a 90-es évek második felében a szigetre látogató turisták száma megközelítette az évi hétmilliót. Az idegenforgalom ilyen mértékű fellendülése Spanyolország vezető gazdasági régiójává tette a Baleár-szigeteket.
Mallorca a Baleár-szigetek legnépesebb szigete és Spanyolország második legnépesebb szigete a kanári-szigeteki Tenerife után,[3] egyben Szicília, Szardínia és Ciprus után a Földközi-tenger negyedik legnépesebb szigete.[4]
2019 elején hivatalosan 896 ezer főre becsülték a lakosságot.[5]
A szigeteken a katalán és a spanyol a hivatalos nyelv. A katalán nyelvet a lakosság igen aktívan használja, jóllehet, nagyon sokan állítják, hogy mallorcai nyelven beszélnek, de a nyelvészek nagy többségének az a véleménye, hogy ez csupán a katalán nyelv mallorcai nyelvjárása.
A mallorcaiak igen vallásosak. A lakosság közel 100%-a római katolikus.[forrás?] A szigeten sok templom, kolostor található. Rendszeresen tartanak vallási zarándoklatokat.
A Baleár-szigetek Spanyolország 17 autonóm közösségének egyike. Az alkotmány szerint a Baleár-szigetek számos téren önálló jogkörrel rendelkezik. Ez alól kivétel a hadügy, és a külügy, amelyek továbbra is a madridi székhelyű spanyol kormánynak vannak alárendelve.
Mallorca 53 kerületből áll.
Mancor de la Vall
Maria de la Salut
Santa Maria del Camí
Sant Llorenç des Cardassar
Mallorca gazdasága a 20. század közepétől fokozatos átalakuláson ment keresztül. A nemzetközi repülőtér (PMI) megépítése lehetővé tette az európai turisták számára, hogy kényelmesen és gyorsan a szigetre utazhassanak. A helyiek közül egyre többen találtak munkát az idegenforgalomban, és a hozzá kapcsolódó építőiparban. A mezőgazdaság és a könnyűipar fokozatosan háttérbe szorult.
Gazdaságának gerincét a turizmus egyre növekvő forgalma alkotja. A sziget idegenforgalmi statisztikája 1960-ban csupán 360 000 idelátogató turistáról tesz említést, számuk 1970-ben két millióra, 2007-ben pedig már 9,91 millióra növekedett. A turisták 35,8 százaléka német, 23,2 százaléka brit, 21,6 százaléka spanyol volt. Az idelátogató vendégek döntő többsége repülőgéppel érkezik, 2007-ben csupán 203 000-en választották a vízi közlekedést. Ekkor a sziget megközelítőleg 1600 szállodájában összesen 286 400 férőhely állt a vendégek rendelkezésére.
Platja de Palma (Playa de Palma) – A sziget legnagyobb strandja a fővárostól keletre, a repülőtér közvetlen szomszédságában.
C'an Pastilla – Platja de Palmától keletre terül el, a repülőtér mellett.
S'Arenal (El Arenal) – Playa de Palmától keletre, a Bahía de Palma (Palmai-öböl) felé nyílik.
Magaluf (Magalluf) – Palma Nova – A palmai öbölben fekszik, a fővárostól nyugatra, nevezetessége delfináriuma és víziparadicsoma.
Alcúdia – Középkori város kikötővel az északi parton. A Puerto de Alcúdia mentén húzódik a turistacentrum is.
Es Trenc – A sziget egyik legszebb strandja.
Cala Minor – A keleti parton terül el több apró öbölben.
Cala d’Or – A sziget keleti partján található. Több homokos strandja van, melyek védett öblökben fekszenek (pl. Playa Cala d’Or, Cala Gran, Cala Esmeralda).
A sziget fővárosa Palma (Palma de Mallorca),
Inca, a sziget második legnagyobb városa, Playa de Palma és Alcúdia között fekszik az országút mentén.
Valldemossa, amely Frédéric Chopinnak és George Sandnak (Egy tél Mallorcán) adott otthont.
Sóller, kirándulóhely és üdülőhely, Palmából kisvasút köti össze, mely a hegyvidéken át vezet.
Manacor, a bútorgyárak városa.
Pollença, két hegy között fekvő kultúrváros, ahol a Calvari lépcsősor 365 foka található.
Portocristo, amely a Coves del Drach (Sárkánybarlang) barlangi sétáról híres.
Santuari de Cura (Puig de Randa, Algaida, 540 m magasan)
Santuari de Montision (Porreres, 263 m magasan)
Ermita de Sant Miquel (Montuiri, 246 m magasan)
Ermita de Bonany (Petra, 317 m magasan)
Santuari de Sant Salvador (Felanitx, 510 m magasan)
Ermita de Betlem (Artà)
Ermita de la Victòria (Alcúdia, 400 m magasan)
Santuari des Puig de Maria (Pollença, 333 m magasan)
Santuari de Lluc (Escorca/Lluc 550 m magasan)
Ermita de Santa Magdalena (Inca, 304 m magasan)
Ermita de la Trinitat (Valldemossa, 540 m magasan)
A sziget megközelítése a Palma de Mallorca nemzetközi repülőtéren (Son San Joan (PMI)) keresztül a leggyorsabb, mivel járatok nem csak Spanyolország városaiból (Barcelona, Valencia, Madrid, Alicante, Bilbao stb.), hanem Európa több városából indulnak. A szigeten található még egy kisebb repülőtér, az Aeropuerto de Son Bonet, ez azonban csak kisebb sportgépeket és helikoptereket fogad.
Mallorca közlekedési infrastruktúrája fejlett. Vonattal el lehet jutni Palmából Manacorig, illetve a történelmi Palma–Sóller-vasútvonalon Sóllerig.
A nagyobb városok autópályákkal és gyorsforgalmi utakkal vannak összekötve. Az utak kifejezetten jó minőségűek. A buszközlekedés szintén fejlett, mind távolsági, mind helyi, városi viszonylatban.
A hajóközlekedés kiemelt szerepet játszik a sziget életében. Mind a szigetcsoport környező szigetei, mind a kontinens elérhető menetrend szerinti hajójáratokkal.
Delfinárium – Marineland, Magalluf
Puig Major, a legmagasabb hegycsúcs
Cap de Ses Salines
Radio Nacional de España
Inselradio 95,8/99,6 (német nyelvű)
RCD Mallorca – helyi labdarúgócsapat
↑ a b Guía resumida del clima en España (1981–2010). [2012. október 1-i dátummal az eredetiből archiválva].
↑ Ray Moseley (2000): Mussolini's Shadow: The Double Life of Count Galeazzo Ciano. Yale University Press, 27. o.
↑ Real Decreto 1458/2018, de 14 de diciembre, por el que se declaran oficiales las cifras de población resultantes de la revisión del Padrón municipal referidas al 1 de enero de 2018 (spanyol nyelven). Ministerio de Economía y Empresa, 2018. (Hozzáférés: 2019. július 18.)
↑ Mallorca, cuarta isla más poblada del Mediterráneo, ver 1 January 2016
↑ Instituto Nacional de Estadística, Madrid, 2019.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Mallorca című spanyol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információkat találhatsz Mallorca témában a Wikipedia testvérprojektjeiben:
Szótári meghatározások a Wikiszótárban
Consell de Mallorca - Mallorca tanácsának hivatalos lapja (katalán)
Gobierno Balear – A Baleárok kormányának hivatalos idegenforgalmi lapja – Mallorca (katalán)
Sablon:Községek a Baleár-szigetek autonóm közösségben
Községek a Baleár-szigetek autonóm közösségben
Mancor de la Vall
Maria de la Salut
Sant Llorenç des Cardassar
Santa Maria del Camí
Sant Antoni de Portmany
Sant Joan de Labritja
Sant Josep de sa Talaia
Santa Eulària des Riu
A spanyol világ portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Mallorca&oldid=25133867”
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 29., 13:58
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.