hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat pl hu en hu ca hu hu hu da hu eo pl en de hu en it en hu en pl hu de hu hu hu hu hu eo hu tr hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu ast hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu el fr fr fr fr fr en fr fr fr fr fr en hu uk de fr fr fr fr fr fr fr en fr fr en hu de fr ru de hu fr fr fr en hu hu fr fr hu fr en fr sv fr de de en es nb nb fr oc hu fr en oc fr de oc ca fr oc fr fr nl zh hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Asztrahán (oroszul AcTpaxaHb; tatárul: Ästerxan) (perzsául حاجی‌ترخان Haji-Tarkhan), nagyváros Oroszországban, a Kaszpi-tenger északi partjától mintegy 100 km-re. Az Asztraháni terület székhelye.
Pozíció az Asztraháni terület térképén
A Wikimédia Commons tartalmaz Asztrahán témájú médiaállományokat.
A város a Kaszpi-mélyföldön, a Volga folyó deltájának 11 szigetén, a folyó Kaszpi-tengeri torkolatához közel, Európa és Ázsia határán fekszik.
Havi napsütéses órák száma
Forrás: Pogoda.ru.net; NOAA (napsütés)
Lakossága: 520 339 fő (a 2010. évi népszámláláskor),[2] melyből 339 853 orosz, 30 432 tatár, 23 783 kazah, 5 737 azeri, 4 195 örmény, 4 141 ukrán, 3 777 nogaj, 3 693 avar, 3 255 lezg, 2 141 cigány, 1 657 csecsen, 1 184 üzbég, 1 147 kalmük, 895 dargin, 870 fehérorosz, 805 koreai, 738 kumik, 685 tabaszaran, 605 zsidó, 592 grúz, 445 tádzsik, 408 lak, 396 német, 295 csuvas, 285 ingus, 280 török, 277 türkmén, 267 mordvin, 257 baskír, 250 kirgiz, 246 oszét, 234 moldáv, 121 görög, 112 arab, 109 iráni, 107 mari, 101 rutul, 100 vietnámi, 92 lengyel, 88 kabard, 86 karacsáj, 83 caur, 71 udmurt, 56 karakalpak, 55 agul, 55 cserkesz, 53 bolgár, 51 komi, 48 litván, 46 udin, 43 talis, 38 lett, 37 ujgur, 28 ezid, 27 gagauz, 21 abaza, 19 észt, 17 magyar, 15 szerb, 14 balkár, 14 hindi, 14 román, 12 abház, 12 finn, 12 olasz, 11 asszír, 10 afgán, 10 burját, 10 tat stb.
A Volga-delta termékeny területe évezredek óta ösztönözte az embert a letelepedésre. A település gyorsan fejlődött és előbb a Kazár Kaganátus, majd az Arany Horda fővárosa lett. A várost magát a 13. század elején említik először európai utazók Xacitarxan néven. Timur Lenk serege elfoglalta és porig égette. 1459-től 1556-ig az Asztraháni Kánság székhelye volt. A középkori város romjait a régészek a mai várostól 12 km-re találták meg. 1556-ban Rettegett Iván véres ostrom után elfoglalta a várost és a Volga fölötti dombon új erődítményt emeltetett. Asztrahán várát 1569-ben a török is megostromolta, de kudarcot vallott. Egy évi sikertelen ostrom után a szultán lemondott a város megszerzéséről, ezzel újra megnyílt az út a volgai orosz vízi kereskedelem előtt. A 17. században a város Oroszország keleti kapuja lett. Az alsóvárosban sok örmény és perzsa kereskedő telepedett le, ez színesítette és nemzetközivé tette a települést.
Asztrahánt 1670–71-ben tizenhét hónapig a kozákok tartották megszállva. A 18. század elején I. Péter orosz cár hajógyárat építtetett ide, és a város a perzsák elleni hadjárat kiindulópontja lett. 1705-ben a város fellázadt a cári uralom ellen, és Bulavin kozákjai szállták meg. Ezt megelőzően a kalmük kán serege eredménytelenül ostromolta a várat. 1711-ben kormányzói székhely lett. Hat évvel később az első közép-ázsiai orosz vállalkozás kiindulóbázisa volt. 1719-ben a perzsák kifosztották. 1702-ben, 1718-ban és 1767-ben tűzvész pusztította. II. Katalin cárnő fontos ipari központtá építette ki. 1830-ban a kolerajárvány a lakosság nagy részét kipusztította.
A helyszín szerepel az UNESCO világörökségi javaslati listáján
Az asztraháni vár, a kreml az 1580-as évektől az 1620-as évekig épült. Két hatalmas székesegyházát 1700-ban és 1710-ben szentelték fel. Az épületek megőrizték a hagyományos orosz építészet jellegzetességeit, de külső díszítésükben barokk hatás érződik.
Az asztraháni kreml épületegyüttese a 17-18. századi az ortodox egyházi építészet, valamint a 16. századi katonai és mérnöki építőművészet csodás emlékműve. 1558-ban egy fa erőd épült. Rettenetes Iván uralkodása alatt elkezdődött a kreml átépítése. Ekkor követ használtak. A helyi domborzati adottságoknak megfelelve készült el,- 1589-re,- a nyolc toronyból és a köztes falakból álló építmény.
A kreml főbb fizikai adatai:
- derékszögű háromszög alakú,
- a falak vastagsága 3-3,5 m és magassága 7-11,3 m
- a falak teljes hossza 1554 m,
- a teljes terület 11 hektár.
A kezdeti nyolc toronyból hét maradt fenn napjainkra.Három közülük kaputorony, a négy másik „vak”:
- a Mennybemenetele katedrális
- Szentháromság katedrális (1568)
- Nikolszka-templom (a kapu feletti), (1738)
- székesegyház harangtornya (80 m magas, 1910).
Az asztraháni kreml Nagyboldogasszony székesegyház, az egyik legszebb, 18. századi eleji orosz egyházi épület.
A városban található még a Fehér mecset is, valamint a Kirovszkij Piac, ami nevét a várostól mintegy 50 km-re délre található Kirovszkij községről kapta.
Joseph Deniker, francia természettudós, antropológus
Ilja Nyikolajevics Uljanov, Lenin apja
Vaszilij Kirilovics Tregyakovszkij orosz költő
Rinat Daszajev egykori szovjet válogatott kapus
Asztrahán a 17. században.
Az asztraháni kreml egyik temploma.
Az asztraháni kreml tornyai.
↑ https://www.citypopulation.de/en/russia/cities/southern/, 2022. szeptember 27.
↑ A 2010. évi népszámlálás adatai (pdf). Oroszország statisztikai hivatala. [2013. május 23-i dátummal az eredetiből archiválva].
A Wikimédia Commons tartalmaz Asztrahán témájú médiaállományokat.
Műholdas felvételek a Google Maps-ból
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Asztrahán&oldid=24348872”
Utoljára szerkesztve 2021. november 1., 18:16-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. november 1., 18:16
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.