hu hu hu hu hu hu hu hy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu en hu pl hu de hu hy hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu ru hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en sv bg hbs_lat de el es et fi fr hbs_lat id it ja ko it nl nb nb pl pt ru hbs_lat sl hbs_lat sv tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Olib témájú médiaállományokat.
Olib egy sziget az Adriai-tengerben, Horvátországban, Dalmácia és a Kvarner határán.
Olib a tizennyolcadik legnagyobb horvát sziget, amelynek területe 26,14 km2. A sziget észak-déli irányban nyúlik el, amely kissé eltér az északnyugat-délkeleti dinári irányától. 9,5 km hosszú és 5,8 km széles. Középső részén 1,4 km-re beszűkül, itt található a sziget egyetlen települése Olib. A 33,34 km hosszú part azt mutatja, hogy Olib szigetének partja meglehetősen tagolt. A legészakibb pont a Garmina-fok, a legnyugatibb a Tale-fok, a legdélibb a Ploče-fok, a legkeletibb pedig a Kvoško-fok. Jelentős pontjai még az északnyugati Šip-fok, mely a Šip-szigettel szembenfekszik, valamint az északkeleti Arat-fok.
A partok többnyire homokosak és sekélyek. A sziget körül számos szikla és zátony található: délen a Žubinin- és a Grišni muli-zátony, északkeleten Fučin-szikla, nyugaton pedig a Kurjak-szikla. A sziget lapos és nagyon alacsony, a legmagasabb pontja a Kalac mindössze 74 m-rel emelkedik a tengerszint fölé.
Olib szigetét leggyakrabban öblei és homokos strandjai miatt látogatják. A sziget legfontosabb öblei a következők:
Luka Olib a sziget kikötőjének öble biztonságos az északkeleti (bora), a keleti és a déli széltől. Az egyetlen veszélyt a nevera és a nyugati szél jelenti. A kikötőnek van egy hullámtörője, amelynek a külső és belső oldalán kikötőhelyek találhatók. Ahol nagyobb a mélység és biztonságosabb a kikötő, ott a hullámtörő belső része mellett a személyhajók kötnek ki. A hullámtörő mindkét oldalán valamint a kikötőtől délnyugatra kikötőbóják találhatók. Horgonyozni a kikötő előtt megengedett, ahol a homokos fenék jól tart.
A Banve-öbölben egy római kori település maradványai találhatók. Itt áll a háromhajós Szent Pál-templom és a kolostor, amelyet a 12. század végén elhagytak.
A Slatinica-öbölben található a sziget legszebb homokos strandja, amely a keleti szél felé nyitott. Az öböl sekély, ezért a parttól távol kell lehorgonyozni. Nem alkalmas a hosszabb tartózkodásra.
A Sveti Nikola-öböl a Szent Miklós templom alatt található. A déli szél kivételével védett, amely nagy hullámokat okoz. Horgonyzásra alkalmas és kikötni is lehet a szárazföldre, ahol több falazott kikötőbak van.
Olib többnyire felső kréta, részben eocén mészkőből épül fel. A mészkő számos karsztforma megjelenését eredményezte (víznyelők, szurdokok, barlangok, sziklák). A legnagyobb víznyelő a Cukrov dolac, amelyet masszív kőfalak és számos kőlépcső mintegy amfiteátrumként szegélyez. A kőzetben helyenként dolomit alkotóelemek is előfordulnak. A sziget középső részén tektonikai eredetű hasadék terjeszkedik.
A mészkőszerkezet miatt a szigeten nincsenek nagyobb felszíni vizek, de számos tavacska, forrás és kút található. A tavakat elsősorban a művelt területek öntözésére és az állatok takarmányozására használják. A szigeten régen körülbelül 50-en éltek, de a mezőgazdasági tevékenység csökkenésével számuk jelentősen csökkent. A sziget északi részén folyik az alkalmi Vodotok nevű vízfolyás.
Az éghajlat tipikusan mediterrán, enyhe és esős téllel, meleg és száraz nyárral.
A szigeten nincsenek nagy szántók, de a legintenzívebb mezőgazdasági művelés idején a sziget területének mintegy harmadát művelték. A a talajok közül a vörös talaj dominál. Az éghajlat elősegítette a mediterrán növényközösségek fejlődését és a mediterrán mezőgazdasági növények termesztését, a száraz nyár azonban öntözőrendszer hiányában korlátozó tényező a mezőgazdaság intenzív fejlődésében.
Az olibiak mindig is mezőgazdasági termelők voltak, ami azt jelenti, hogy elsősorban olajbogyó és szőlőtermesztéssel, földműveléssel és állattenyésztéssel foglalkoztak. Ezzel szemben a szomszédos Silba és Premuda lakói inkább a tengerre orientáltak, vagyis a tengerészkedésre és a halászatra rendezkedtek be. Ennek oka valószínűleg az a tény, hogy Olib lényegesen nagyobb, mint az említett szigetek, és lényegesen több szántója van. Valamikor fontos tevékenység volt a tölgyfa exportja, különösen az Adriai-tenger partján fekvő olasz városokba.
Az utóbbi évtizedekben az olajbogyó és a szőlőtermesztés jelentősége csökkent és a szántóterületeket nagyrészt elhanyagolták. A korábban fontos állattenyésztés és sajtgyártás szinte teljesen megszűnt. Ez leginkább a fiatal népesség intenzív kivándorlásának volt a következménye.
A mezőgazdaság és állattartás gyengülésével egyidejűleg növekszik az idegenforgalom jelentősége. Olib turizmusa azonban csak a magánszálláshelyek formájában van jelen, nincs szálloda, kemping és fejlettebb turisztikai ajánlat, de még ez a kisebb számú kiadó szoba is fontos jövedelemforrás a helyiek nagy részének. Olib nyáron jelentősen eltér az Adriai-szigetek többségétől, a nagyszámú látogató és a tömeges turizmus helyett a nyáron Olib nyugodtnak tűnik, a legtöbb látogatót Olibból elszármazottak jelentik.
A szigetet napi kompjáratok vagy katamaránjáratok kötik össze a szárazfölddel, főleg Zárával. Zárán kívül kapcsolódik Mali Lošinjhoz és a környező szigetekhez (Silba, Premuda) is. Egy ideig volt egy katamaránjárat, amely összekötötte Fiumét, Rabot, Pagot, de azt megszüntették. A szigetre autóval szabad érkezni, de mivel a szigeten nincsenek aszfaltozott utak, a szigeten vezetni nem, csak parkolni szabad.
Hrvatska enciklopedija – Olib (horvátul)
Ez a szócikk részben vagy egészben az Olib című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Olib_(sziget)&oldid=24609275”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 22., 12:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.