fr de hu hu hu hu hu de hu cs hu hu hu hu de hu de hu de hu en hu fr oc hu zh hu hu en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu gl hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de de de de de hu de hu de de hu hu hu hu hu fr id az als cs de az de fr fr de de en fr en sv en de en fr en es en fr en fr en fr hu hu en de en uk en de en fr en fr en de en eu en fr en fr hu ca hu de hu fr hu fr en fr hu hu hu fr hu fr hu fr hu fr da fr hu oc en fr en fr en fr hu de hu fr hu oc en oc hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu fr ru de en en sv hu hu hu sk hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar arz en az ku de ru sv bg bn br hbs_lat ca mhr id mzn it hbs_lat pl vi cy da de fr hsb el eo es et eu fa fi fr da fy de gd lt ku he hbs_lat it hy it id fr es is it ja ka kk ko ku cs it lb it fi fr lt lv en en ml mr ms nds nl nb nb de fr en als pl pms pnb pt io ro ru bxr jbo en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat nl sv hu en ta th tr oc ug fy ur uz vi en tr pl zh he da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 25.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Cambridge (1965. július 8. – )
Montpellier (1961. május 13. – )
Rehovot (1983. május 5. – )
Szimferopol (1991. november 2. – )
Bautzen (1991. június 29. – )
Kumamoto (1992. május 19. – )
Palo Alto (2017. szeptember 28. – )
Hangcsou (2017. június 29. – )
A Wikimédia Commons tartalmaz Heidelberg témájú médiaállományokat.
Heidelberg (régebben Heidelberga) város Németországban, Baden-Württemberg tartományban. Területe: 108,83 km².
A város a Neckar völgyében ott terül el, ahol a folyó a közép-rajnai síkságra kilép, több vasútvonal találkozásánál. A Neckar mentén mintegy 3 km hosszan elnyúló város két partját három híd köti össze (melyekből az Alte Brücke-n ma már csak gyalogosok közlekedhetnek). Tengerszint feletti magassága: 116 m. A környező dombok 300-500 méterre nyúlnak fel. Északról Dossenheim, nyugatról Eppelheim, délről Leimen településsel határos.
Heidelberg helyén már a 3. században egy római telep állt. A mostani Heidelberg eredetileg a wormsi püspök hűbérbirtoka volt. Ottó választófejedelem (1228- 1253) tette először székhelyévé; meg is maradt Pfalz fővárosának 1720-ig. 1196-ban íródott az első írásos emlék a városról.
A 16. században Ottheinrich választófejedelem alatt államvallás lett a kálvinizmus. Az 1590-es évektől kezdve számos református magyar diák tanult a Heidelbergi Egyetemen. 1563-ban itt jelent meg a Heidelbergi káté, amely a református egyház alapvető hittételeit tartalmazza. 1622-ben Tilly elfoglalta és megsarcolta a várost; 1689-ben ugyanezt tették vele a Mélae vezérelte franciák, akik azután 1693-ban feldúlták. 1720-ban Károly Fülöp a székhelyét áttette Mannheimba, 1803-ban pedig Heidelberget Badenhez csatolták.
Az óváros (Altstadt) az UNESCO világörökség része. A legkiválóbb épületek:
a Marktplatzon álló templom, amelyet 1400-ban Ruprecht császár alapított, az alapítónak és nejének síremlékével
az 1704-ben épített városháza
a kémiai laboratórium, amely előtt Wrede bajor hadvezér bronzszobra áll
Megtekintésre leginkább méltó részletek:
a négy gránit-oszlop a kastély kútja körül, amelyek Nagy Károly ingelheimi palotájából kerültek ide
a Friedrichsbauban a templom, amelyben érdekes régiséggyűjteményt őriznek
az 1751-ben épült nagy heidelbergi hordó, amely 7 m átmérőjű és 10 m hosszú
Miként a város fekvése, úgy környéke is igen szép; a kastély fölött van a hohenstaufi Konrád egykori kastélyának helyén a Molkenkur nevű vendéglő, ahonnan az egész környékre igen szép kilátás nyílik
A híres heidelbergi várkastély a város tőszomszédságában, a Geisberg egy nyúlványán, a Jettenbühelen áll; részben még ép, részben lerombolt épületekből áll. A kastélyt, amely egy négyszöget alkot, III. Ruprecht választó és német király kezdte építtetni, V. Lajos (1503-44), II. Frigyes (1544-56), Henrik Ottó (1557 körül), IV. Frigyes (1600 körül) és V. Frigyes, a téli király folytatták és fejezték be. Az egész kastély egy nagy négyszöget alkotott kerek szöglettornyokkal; késő reneszánsz stílusban épült (a gazdag plasztikai díszítésekkel ellátott Ottó-Henrik szárnyképét). Anton Praetorius 1595-ben fogalmazta meg a „Heidelbergi kastély első óriás hordójá“-ról készült legrégebbi latin nyelvű leirást. A franciák 1689 és 1693 között jó részét feldúlták; az emberek romboló munkáját 1764-ben egy villámcsapás folytatta és azóta a kastély egy része rom. 1883 óta a badeni (ma a baden-württembergi) kormány a kastély fenntartására, illetőleg restaurálására évenként tetemes összegeket fordít.
Heidelbergnek főképpen egyeteme, a Ruperto-Carola kölcsönöz jelentőséget. A német birodalomban a legrégibb egyetemként, 1386-ban I. Ruprecht pfalzi választó alapította a párizsi egyetem mintájára; Őszinte Fülöp korában (1476-1508) nagy hírt szereztek számára tanárai: Georgius Agricola, Johannes Reuchlin és Johannes Oecolampadius. A reformáció behatása alatt újjáalakult; Zacharias Ursinus és Caspar Olevianus, a Heidelbergi káté szerzői itt tanítottak és a kálvinizmus jelentős iskolájává tették. Amikor 1622-ben Tilly elfoglalta a várost és híres könyvtárát, a Bibliotheca Platinát Rómába küldte, az egyetem is megszűnt működni, de 1652-ben Károly Lajos választó ismét helyreállította. 1689 és 1693 után, amint a franciák Heidelberget elfoglalták, az egyetem több éven át ismét szünetelt; a 18. században is csak tengődött. A francia forradalmat követő háborúkban csaknem minden birtokát elvesztette és a teljes feloszláshoz volt közel, míg végre 1803 után Károly Frigyes badeni nagyherceg, aki Heidelberget megkapta, jelentékeny adományokkal újra felélesztette. A 19. század végén öt fakultása volt (teológiai, jogi, orvosi, filozófiai és természettudományi); a docensek száma 117, a hallgatóké 1294, a klinikák, szemináriumok, laboratóriumok, intézetek száma 29 volt. 2004-ben több mint 27 000 hallgatója volt.
Ägyptisches Museum Heidelberg – Egyiptomi múzeum
Carl Bosch Museum Heidelberg – Carl Bosch Múzeum
Deutsches Apotheken-Museum – Gyógyszertármúzeum
Deutsches Rugby-Sportmuseum – Rögbi sportmúzeum
Deutsches Verpackungsmuseum – Csomagolásmúzeum
Dokumentations- und Kulturzentrum Deutscher Sinti und Roma
Heidelberger Schloss – Heidelberg kastély
John Rabe Communication Centre Heidelberg – John Rabe Kommunikációs Központ
Kurpfälzisches Museum der Stadt Heidelberg
Museum für sakrale Kunst und Liturgie – Szakrális Kultúra és Liturgia Múzeum
Stiftung Reichspräsident Friedrich Ebert Gedenkstätte
Textilmuseum Max Berk – Max Berk Textilmúzeum
Völkerkundemuseum – Népművészeti Múzeum
1852. december 1. ¹
1858. december 1. ¹
1861. december 3. ¹
1864. december 3. ¹
1867. december 3. ¹
1871. december 1. ¹
1875. december 1. ¹
1880. december 1. ¹
1885. december 1. ¹
1890. december 1. ¹
1895. december 2. ¹
1900. december 1. ¹
1905. december 1. ¹
1910. december 1. ¹
1916. december 1. ¹
1917. december 5. ¹
1919. október 8. ¹
1925. június 16. ¹
1933. január 16. ¹
1939. május 17. ¹
1946. október 29. ¹
1950. szeptember 13. ¹
1956. szeptember 25. ¹
1961. június 6. ¹
1970. május 27. ¹
1987. május 25. ¹
Max Weber szociológus 1882-ben kezdte meg jogi tanulmányait a Heidelbergi Egyetemen, ahol főszakként azonos nevű, jogászként és politikusként tevékenykedő édesapja szakterületét választotta.
Lénárd Fülöp, Nobel-díjas fizikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja a Heidelbergi Egyetemen szerezte meg a doktorátusát 1886-ban.
Lukács György filozófus 1912-1917 között Heidelbergben élt.
Itt hunyt el 1976. szeptember 8-án Caesar Rudolf Boettger német malakológus.
Itt hunyt el 1980. július 19-én Szent-Iványi Domokos magyar diplomata.
VIII. Ráma 1925–1946 thaiföldi király (uralkodott 1935–1946 között)
Szilvia svéd királyné (1943)
Frank "Franky" Ziegler, a Panik zenekar énekese (1987)
Nelson Angelo Piquet, Formula-1-es pilóta (1985)
A városon halad át az Elsenztalbahn vasútvonal.
Egyesült Királyság Cambridge 1965
A Wikimédia Commons tartalmaz Heidelberg témájú médiaállományokat.
A „Heidelbergi kastély és óváros” az Unesco világörökségi listáján
Tony Halliday: Nyitott szemmel - Németország. Budapest: Kossuth Kiadó. 2010. ISBN 978-963-09-5970-4
↑ https://www.statistikportal.de/de/produkte/gemeindeverzeichnis, Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2021. december 31.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Heidelberg&oldid=25046753”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 25., 17:41
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.