hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb hu nb fi en hu hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu pt gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fr it nl ro ru sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. augusztus 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az egykori Vármegyeháza épülete Egerben
A Wikimédia Commons tartalmaz Heves vármegye témájú médiaállományokat.
Heves vármegye (németül: Komitat Hewesch, latinul: Comitatus Hevesiensis) közigazgatási egység volt a Magyar Királyság középső részén. A 16. századi török hódítástól 1876-ig Külső-Szolnok vármegyével egyesítve Heves és Külső-Szolnok vármegyeként működött. A mai Heves megye területe nagyrészt megegyezik vele. Központja Eger volt.
Heves vármegye területe északon hegység, délen és délkeleten síkság volt. Északi részét a Mátra foglalta el, délkeleten pedig az Alföld egy részén feküdt. A vármegye legfontosabb folyói a Tisza és a Zagyva voltak. Északról Gömör és Kishont vármegye, északkeletről Borsod vármegye, keletről Hajdú vármegye, délről Jász-Nagykun-Szolnok vármegye, nyugatról Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye, északnyugatról pedig Nógrád vármegye határolta.
A 15. században Heves megye északi határa Gömör megye volt és nem sokban tért el a XX. század elejei állapottól. Nyugat felé a Zagyva folyó volt a természetes határ Hatvanig, déli irányban egészen a jász területekig húzódott, oda egy-egy faluval beékelődve (Monostor, Mizse, Alattyán, Kér, Jánoshida stb.), majd a Szolnok határában fekvő Kürü községnél átlépve a Tisza folyón magába foglalt még néhány tiszántúli települést is (Szakállas, Fegyvernek, Tomaj, Örs, Nagyiván és Tiszafüred). Borsod vármegyétől keleten az Egerpatak választotta el, s ezért Eger városnak a vízen túli részei többször vita tárgyát képezték.[1]
István király önálló Heves vármegyét nem szervezett, hanem egy nagy, kezdetben összefüggő Újvár megyét a későbbi abaúji és hevesi területeken. Újvár megye mátraalji részének Heves vár lett a központja, melyet az újvári ispántól függő hevesi udvarispán igazgatott. Az Újvár megyétől való elszakadás a 13. században még nem következett be, az Abaújvár névvel párhuzamosan használt Hevesújvár elnevezés még az összetartozásra utal, de 1323-ban, mikor a hevesújvári ispán négy szolgabíróval feltűnik, már önálló Heves vármegyéről beszélhetünk.[1]
A XV. század elejéig a megyét még Hevesújvár megye néven említik, a Heves vármegye nevet a század végétől használják. A XV. század végén a megyében 5500 volt az adó alá eső házhelyek száma, 279 a falvak és külső lakott helyek, 17 a városok és mezővárosok száma. A század folyamán különösen a Jászság és a Kunság községeivel történt meg, hogy hol Heves, hol Békés, hol Szolnok megyéhez tartoztak. A század végén a Nagykunság (Kolbászszék néven) levált Heves megyétől.[1]
Az Oszmán Birodalom uralma alatt állt 1596–1687 között. A török hódítástól az 1876-os megyerendezésig egyesítve volt Külső-Szolnok vármegyével Heves és Külső-Szolnok vármegye néven.
A második világháború után az 1945-ös megyerendezés során idecsatoltak néhány községet Borsodtól. Néhány ekkor elhatározott átcsatolás végrehajtását elhalasztották, így csak 1950-ben került sor Heves és Nógrád határának kiigazítására Pásztó és Lőrinci környékén. Egyáltalán nem került sor Egyek és Tiszacsege szintén tervbe vett idecsatolására Hajdú vármegyétől.
Az 1950-es megyerendezés során a fent említetteken túl további községeket csatoltak Heveshez Borsod és Pest-Pilis-Solt megyétől, továbbá a Tiszától keletre fekvő községeket Szolnok megyéhez csatolták, ellentétben az 1945-ös tervvel, mely szerint itt Heves még terjeszkedett is volna Hajdú vármegye rovására.
A vármegye összlakossága 1910-ben 277 656 fő volt, ebből:
274 879 (99%) magyar
2 777 (1%) német és szlovák
A vármegye 1876-tól eleinte nyolc, majd hét járásra oszlott, melyek határai sokszor változtak, végül az 1880-as évek közepére kialakult és állandóvá vált az 1950-ig fennálló hat járás neve és székhelye, sőt többé-kevésbé határaik is.
Önállóvá válása után, 1877-ben az alábbi nyolc járásra oszlott a megye:
Az 1880-as évek közepétől az alábbi hat járás állandósult (zárójelben a székhely):
1876-ban két rendezett tanácsú város (illetve 1929-től megváltozott elnevezéssel: megyei város) tartozott hozzá, Eger és Gyöngyös, melyekhez harmadikként Hatvan csatlakozott 1945-ben.
↑ a b c Területváltozás2002 11. o.
↑ Területváltozás2002:  Heves megye közigazgatási és területváltozásai 1876–1990 - A Heves Megyei Levéltár segédletei 10. (Eger, 2002) [1]
A Magyar Királyság vármegyéi (1881–1920)
Abaúj-Torna ·  Alsó-Fehér ·  Arad ·  Árva ·  Bács-Bodrog ·  Baranya ·  Bars ·  Békés ·  Bereg ·  Beszterce-Naszód ·  Bihar ·  Borsod ·  Brassó ·  Csanád ·  Csík ·  Csongrád ·  Esztergom ·  Fejér ·  Fogaras ·  Gömör és Kishont ·  Győr ·  Hajdú ·  Háromszék ·  Heves ·  Hont ·  Hunyad ·  Jász-Nagykun-Szolnok ·  Kis-Küküllő ·  Kolozs ·  Komárom ·  Krassó-Szörény ·  Liptó ·  Máramaros ·  Maros-Torda ·  Moson ·  Nagy-Küküllő ·  Nógrád ·  Nyitra ·  Pest-Pilis-Solt-Kiskun ·  Pozsony ·  Sáros ·  Somogy ·  Sopron ·  Szabolcs ·  Szatmár ·  Szeben ·  Szepes ·  Szilágy ·  Szolnok-Doboka ·  Temes ·  Tolna ·  Torda-Aranyos ·  Torontál ·  Trencsén ·  Turóc ·  Udvarhely ·  Ugocsa ·  Ung ·  Vas ·  Veszprém ·  Zala ·  Zemplén ·  Zólyom
Belovár-Kőrös ·  Lika-Korbava ·  Modrus-Fiume ·  Pozsega ·  Szerém ·  Varasd ·  Verőce ·  Zágráb
A Magyar Királyság vármegyéinek listája (1881–1920)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Heves_vármegye&oldid=24150053”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. augusztus 23., 13:23
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.