hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu ca hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu en de hu sk hu hu en hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en hu hu fr hu fr hu es hu hu hu hu hu hu hu ca en hu hu hu hu hu hu en hu en de hu en en hu lt it pl hu hu hu hu pt hu rm hu de hu hu hu ms rm hu hu hu hu sk hu hu pl hu hu en hu id hu hu hu hu hu de hu hu es lv hu hu sk sk hu hu hu hu hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2016. június 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Erdély (románul Transilvania vagy Ardeal, németül Siebenbürgen) földrajzi-történeti-politikai alakulat Közép-Európában, a Kárpát-medence keleti részén, a mai Románia területén. Ma már csak történelmi hagyományai és sajátos kulturája miatt tekinthető önállónak.
Tágabb értelemben az Erdély vagy jelenkori Erdély elnevezés alatt ma többnyire Románia egész nyugati részét értjük, de nem mint egységes tartományt, hanem csak mint 16 megye összességét. Ez a terület magában foglalja Belső-Erdélyt, a Partiumot és a Bánság keleti nagyobb részét. E két utóbbi térség együtt Külső-Erdélynek is nevezhető. Szűkebb értelemben Erdély, a történelmi Erdély vagy más néven Belső-Erdély ennek a nagyobb területnek a középső-keleti („Király-hágón túli”) részét jelenti, amely az egykori Magyar Királyságon belül bizonyos önállósággal rendelkezett. Belső-Erdély keleti felén található a Székelyföld történelmi tájegysége. Itt a legnagyobb ma a magyarok aránya Románián belül.
Ez a portál a tágabb értelemben vett Erdéllyel és a vele kapcsolatos dolgokkal foglalkozik.
A Fő tér (románul: Piața Unirii, azaz Egyesülés tér) századok óta Kolozsvár jelképe és központja, a város főtere. Házsoraiban laktak a város legtekintélyesebb polgárai, itt épültek fel a legfontosabb világi és egyházi intézmények székházai.
A tér, amely eredetileg a Nagypiac nevet viselte, az Óvár kapuja előtt alakult ki. Azt követően indult fejlődésnek, hogy 1405-ben Zsigmond király jóváhagyta az új városfalak építését. Az épületek kényszerből történő kicserélődését az 1655-ös és 1697-es tűzvészek okozták (az alapok, pincék, vastagabb falak és részben a földszinti boltozatok megmaradtak), amelyek háromnegyedrészt, majd kétharmadrészt elpusztították a várost. A városkép megváltozásához hozzájárultak a Rákóczi-szabadságharc idején folytatott harcok és fosztogatások. Az ezt követően felhúzott épületek minden fontosabb építészeti stílus jegyeit megőriztek. A tér legjelentősebb és egyben egyik legrégebbi építménye a Szent Mihály-templom. A dísztér összhangját a város legnagyobb szülöttjének, Mátyás királynak az 1902-ben felavatott szobra teszi teljessé. A teret utoljára 2010-ben újították fel.
Bolyai Farkas (Bólya, 1775. február 9. – Marosvásárhely, 1856. november 20.) magyar matematikus, 1832-től a Magyar Tudós Társaság tagja. Első életrajzírója, Paul Stäckel szerint vele kezdődik a magyarországi matematikai kutatás története.
A sokoldalú tudós más a tudomány egyéb területeivel, illetve egyes művészetekkel is foglalkozott, emellett gyakorlati téren is tevékenykedett. Saját korában művei csak szűk körben váltak ismertté, így több kutatási eredménye más matematikusok nevén került be a matematika történetébe, őt magát a nemeuklideszi geometriák előfutáraként tartják számon. Több mint fél évszázadig dolgozott a marosvásárhelyi református kollégium matematika-, fizika- és kémiaprofesszoraként, ez idő alatt rengeteget tett a korszerű természettudományos ismeretek elterjesztéséért. Leghíresebb tanítványa saját fia, Bolyai János volt.
Az alábbiakban segíthetsz, szerkessz bátran!
Műhely (csatlakozz bátran, ha érdekel Erdély!):
A Wikimédia Commons tartalmaz Erdély témájú kategóriát.
A világörökség részéve nyilvánított prázsmári erődtemplom tornya
Bartók Béla • Benkő József (teológus) • Bolyai Farkas • Căile Ferate Române • Farkas utca • Fő tér (Kolozsvár) • Hóstát (Kolozsvár) • Kolozsvár várfalai és bástyái • Ligeti György • Magyar utca • Marosvásárhely • Mikó Imre (politikus) • II. Rákóczi Ferenc • székely–magyar rovásírás • Thököly Imre
Székelyföld festészete, Székelyföld szobrászata, Székelyföld zenéje, Székelyföld iparművészete, Székelyföld táncművészete, Székelyföld fotóművészete, Székely film, Erdélyi népszokások
Csernai-hegység, Naskalat-tető, Suta-tó, Szemenik-csúcs
Nagy László (egyháztörténész), Nikolaus Schmidt
Csíki Hírlap, Magyar Szó (nagyváradi folyóirat), Székely Nemzet, Temesi Lapok
Erdély, Erdély zászlaja, Szatmárnémeti, Brassó, Beszterce, Déva, Romániai Magyar Demokrata Szövetség, Tőkés László, Románia magyar emlékei, látnivalói, Székelyföld művészete
Kért erdélyi témájú szócikkek…
A magyar nyelv Erdélyben
1848–49-es forradalom és szabadságharc
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Portál:Erdély&oldid=17666850”
Hivatkozás erre a változatra
A lap utolsó módosítása: 2016. június 29., 14:44
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.