fr en hu hu hu hu hu en hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu nb de de en ru hu hu hu sk hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo he hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. január 7. 3 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1891. november 11. (68 évesen)[1]
a magyar főrendiház tagja (1885–1891)
A Wikimédia Commons tartalmaz Hirschler Ignác témájú médiaállományokat.
Hirschler Ignác (Stomfa, 1823. március 3. – Budapest, 1891. november 11.)[2] orvos, a hazai szemészet első jelentős képviselője; a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja (1869). Stein Aurél anyai nagybátyja és Hirschler Ágoston apai nagybátyja.
Apja Hirschler Márk posztó-nagykereskedő volt. Középiskoláit Pozsonyban és Pesten végezte, orvosi tanulmányait Bécsben fejezte be, itt szerzett orvosi oklevelet, 1840-ben. Bécsben Anton von Rosas (Rózsás Antal) szemészprofesszor tanársegédeként működött. 1847-től három évig Párizsban Louis A. Desmares mellett volt asszisztens. 1850-ben visszatért Pestre és magánorvosként dolgozott. Hosszú ideig ő volt az egyetlen szemész hazánkban. 1851-ben a pesti egyetemen magántanári képesítésért folyamodott, de azt zsidó volta miatt nem nyerhette el. 1859-től a pesti Szent Rókus Kórház és a Szegénybeteg Gyermekkórház szemészfőorvosa volt. Az orvosok egyesületének titkárává, majd alelnökévé választották. A Magyar Tudományos Akadémia 1869. április 14-én választotta levelező tagjának.
Elnöke volt a Pesti Izraelita Hitközségnek és az 1868–1869-es izraelita kongresszusnak; egyik alapítója a magyar izraelita egyletnek és vezetője a magyar izraeliták pártjának. Szintén ő alapította az izraelita ösztöndíj-egyletet. 1878-ban a harmadosztályú Vaskorona-rendet kapta, és a főrendiház újjászervezésekor, 1885-ben annak tagjává nevezték ki. 1881-ben vonult nyugalomba vonult. Tragikus fintora a sorsnak, hogy ő maga elvesztette szeme világát és egy későbbi sikeres műtét után, akkor is csak részben nyerte vissza.
Száznál több szakcikkének többsége az Orvosi Hetilapban és annak melléklapjában, a Szemészetben jelent meg.
Emlékbeszéd néhai Kern Jakab felett, Pest, 1866.
Tapasztalatok a szeszes italokkal, valamint a dohánnyal való visszaélésekről, mint a láttompulat okáról. Pest, 1870 (Értekezések a természettudományok köréből II. 3. sz. Németül is megjelent Bécsben 1871-ben Hirschfeld Lajos ford.)
Megemlékezés Graefe Albrechtről, olvasta a budapesti orvosegylet 1870. október 14-én tartott évi nagygyűlésében. Pest, 1870 [Albrecht von Graefe, 1828–1870]
Adat a szaruhártya gyurmájába lerakodott festanyag ismeretéhez. Pest, 1872. (Értekezések a Természettudomány Köréből, III. 4. sz.)
Czermák N. János Pest, 1873 (Különnyomat a Szemészetből)
Adatok a látóhártya maradvány kórodai ismeretéhez. Budapest, 1874 (Értekezések a Természettudomány Köréből, V. 8. sz.)
Zur Casuistik der Anaesthesie und Hyporaesthesie der Netzhaut. Berlin, 1874 (Különnyomat a Wiener Med. Wochenschriftból)
Beitrag zur Kenntniss der Pigment-Ablagerungen im Paremchym der Hornhaut. Wien, év n. (Különnyomat a Helmholtz Archiv für Opthalm.-ból)
Szerkesztette a Jegyzék napló orvosok számára 1868. évfolyamát és a Szemészetet, az Orvosi Hetilap melléklapját 1864-től 1880-ig.
↑ a b http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC05727/06353.htm, Hirschler Ignác, 2017. október 9.
↑ Gyászjelentése (1891). (Hozzáférés: 2020. május 13.)
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái IV. (Gyalai–Hyrtl). Budapest: Hornyánszky. 1896.
Kapronczay Károly: Magyar orvoséletrajzi lexikon. Mundus Kiadó, 2004. (Hozzáférés: 2013. március 21.)
Gergely András: Jeles magyar zsidó orvosok lexikona. Makkabi, Budapest, 2001
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944.  , 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
Dr. Jantsits Gabriella: Magyar orvosok arcképei. Medicina, Budapest, 1990
Magyar életrajzi lexikon I–II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1967–1969
A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002. Szerzők: Markó László, Burucs Kornélia, Balogh Margit, Hay Diana. MTA Társadalomkutató Központ, Budapest, 2003
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Zsidó Lexikon, Budapest, 1929. 366. o. Online elérés
Új Országgyűlési Almanach 1887–1892. Szerk. Sturm Albert. Ifjabb Nagel Ottó, Budapest, 1888
A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1–16 k. (17–18. pótk. Szerk. Bokor József) Pallas-Révai, Budapest, 1893–1904
Tolnai világlexikona. Magyar Kereskedelmi Közlöny, Bp., 1912–1919
Tolnai új világlexikona. Bp., Tolnai, 1926–1933
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Magyar Könyvklub, Budapest
ISNI: 0000 0001 1952 4531
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hirschler_Ignác&oldid=23426579”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. január 7., 10:42
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.