hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 10. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Magyarország területének több mint 20%-át erdő borítja, az itt végzett tudatos emberi tevékenységet összefoglaló néven erdőgazdálkodásnak, erdészetnek nevezzük.
Hazánk viszonyai olyanok, hogy az úrbéri szabályozások és erdőelkülönitések folytán az erdők mindinkább kisebb térre fognak szoritattni, mert a kevésbé hegyes söt gyakran lapályos vidéken, ha a meglévő erdők a közbirtokosok közt eloszlatnak; többnyire kiirtatni, és jövedelmezőbb szántó vagy kaszálló földekké fognak alakíttatni, úgy hogy idővel egyedül a nagyobb birtokosok és helységek — az utóbbiak a törvények által kénszeritve — birandnak ily helyeken erdővel. Államgazdászati szempontból, az egyes birtokost, ez átváltoztatásban gátolni nem lehet, mert a térnek más mivelési ággal nagyobb hasznát veendi, és vele együtt az ország termesztési képessége is növekedik.
– Erdőszeti Lapok, 1863. második évfolyam XI. füzet
Ma a kormányzati távlati célkitűzések közt szerepel, az erdőterület 25%-ra növelése. Ebbe a tevékenységbe alapvetően az erdő folyamatos növekedése által megtermelt famennyiség kitermelése, használata tartozik. A fahasználaton túl az erdőgazdálkodás egyéb mellékhasznot is szolgáltat, mely szintén az erdőgazdálkodás témakörében jelenik meg. Ezt szaknyelven erdei mellékterméknek, a velük kapcsolatos tevékenységet pedig erdei mellékhasználatnak nevezik. Az erdei mellékhaszonvételek közt említhető a gomba, moha, díszítőanyag, gyanta, erdei gyümölcs, gubacs, agancs, gyógynövény gyűjtése, méztermelés, fűz- és nádtermelés.
6 További információk, szakmai honlapok
Az általános európai helyzettől eltérően hazánkban az összes erdőterület 85%-án lombos erdő található, a fenyőerdők területe 15%. Az ún. természetközeli állományok az összes erdőterület mintegy felén találhatók.
Az élőfakészlet 85%-át a lombos fafajok alkotják, amelyben a tölgy fafajcsoport 26%-os aránya kiemelkedő, míg a további sorrend: fenyők: 15%, cser: 13%, bükk és akác 12-12%, nyárak 6%. Főleg az erdőtelepítések nagy arányára vezethető vissza, hogy magas a 0-20 (32%) és a 20-40 éves korosztályok aránya (29%).[1]
Az erdészet az agrárium szerves része. Megújítható nyersanyagai, termékei és szolgáltatásai révén azonban számos más tárcához tartozó ágazati tevékenység alkotó eleme. Magyarországon az erdő – a szántó után – a második legnagyobb művelési ág. A faállománnyal borított terület alapján az ország erdősültsége 19,6%.
Az [1] 1996. évi LIV. törvényben az erdő elsődleges rendeltetésének primátusa gazdasági, védelmi, egészségügyi-szociális, turisztikai, oktatási-kutatási célokat definiál. Az erdő egyes rendeltetései egymástól elválaszthatatlanok, ezért az erdőgazdálkodási tevékenység során e rendeltetésekre egyidejűleg kell tekintettel lenni.
A teljességre törekvő (holisztikus) és ágazatközi megközelítés alapján készült Magyarország Nemzeti Erdőprogramjának [2] tervezete, melynek az előttünk álló 10 éves időszakra előirányzott célprogramjai alkotják az erdészet jövőképét. Ezek közül a legfontosabbak a következők:
Az állami erdőgazdálkodás fejlesztése terén olyan tulajdonosi, kezelői intézményi szerkezet kialakítása szükséges, amely hosszú távon biztosítja az állami erdővagyon megőrzését, a termelés fejlesztését, és az azt kezelő szervezet működőképességét.
A magán-erdőgazdálkodás fejlesztésében sürgető feladat a jelenleg nem művelt erdőterületeken az erdőgazdálkodási tevékenység beindítása. Ez elősegíti többek között e területeknek a gazdasági életbe való bevonását, a közcélú feladatokban történő részvételét, a tartamosság biztosítását az ország összes erdeiben.
A racionális fahasznosítás területén ökológiai és gazdasági szempontból is alapvető nemzetgazdasági érdekünk a fenntartható erdőgazdálkodásban termelt, újratermelhető, környezetbarát faanyag fokozottabb felhasználása.
A vidék- és területfejlesztés, erdőtelepítés vonatkozásában az agrárátalakulás során felszabaduló területek erdősítése növeli a nemzeti erdővagyont, munkalehetőséget teremt, és folyamatos foglalkoztatást biztosít a vidék számára. Az erdőszerkezet-átalakítás, a külterületi és belterületi fásítások a táj környezeti állapotának és a biodiverzitásnak a növelése mellett hozzájárulnak a tájképi hatások javításához, a vidéki turizmusfejlesztés lehetőségeihez, és emelik a vidéki élet minőségét.
Az ember és az erdő viszonyának javítását illetően az ember felelőssége, a társadalom erdő iránti igénye növekedett a természeti folyamatok megértésében, működőképességének megőrzésében, a környezeti állapot javításának és fenntartásának terén.
Természetvédelem az erdőben, mely azt jelenti, hogy a természeti értékek és területek védelmét, az erdők biológiai sokféleségének megőrzését nem lehet kizárólag a jogszabályok alapján védetté nyilvánított objektumokra (például fajokra, élőhelyekre, területekre) korlátozni, hanem egész rendszereket, indokolt esetben a természetes tájakat, azok ökológiai potenciáljával együtt kell védelemben részesíteni (NATURA 2000)[3]
Az új szemléletű, modern erdővédelem – ami egyúttal az erdővagyon védelmét is jelenti – elsősorban a károk megelőzését, a természetes folyamatok nagyobb mértékű érvényesülését, az erdők önszabályzó képességének fokozását állítja középpontba. Az így kialakuló természet-közeli erdők jobban szolgálják az erdők többcélú funkcióit (Forest Focus).
Ez a lap vagy szakasz tartalmában elavult, korszerűtlen, frissítésre szorul.
Frissítsd időszerű tartalommal, munkád végeztével pedig távolítsd el ezt a sablont!
A magyar állami erdészeti irányítás rendszere.
A Vidékfejlesztési Minisztérium feladatait meghatározó kormányrendelet értelmében ágazati irányítás alá tartozik többek között az erdőgazdálkodás, az erdővagyon védelme, az elsődleges faipari termelés, és ezekhez kapcsolódó szolgáltatás.
Az VM Erdészeti Főosztály stratégiai feladatait az alábbiakban foglalhatjuk össze:
érvényesíti a hosszú távú erdőállomány-­gazdálkodási tervekben rögzített tartamos erdőgazdálkodást
kidolgozza az erdészeti jogszabályokat és alakítja az erdészeti politikát
irányítja az erdőgazdálkodási tevékenységet, az erdővagyon védelmét, és az elsődleges fafeldolgozást
vizsgálja a fagazdálkodás nemzetgazdasági összefüggéseit
összehangolja az erdészettel összefüggő környezet- és természetvédelmi tevékenységet, irányítja és szervezi az erdővédelemmel kapcsolatos tevékenységet, fenntartja és működteti az erdővédelmi mérő- és megfigyelő rendszert
az állami- és magánerdő-gazdálkodás működését értékeli, fejlesztési lehetőségeket dolgoz ki, és összefogja a birtokrendezési ügyeket
elkészítteti és jóváhagyja a körzeti erdőterveket
fenntartja az Országos Erdőállomány Adattárat, és az erdők állapotáról éves tájékoztatót készít
meghatározza az erdészeti-műszaki fejlesztés irányait, és ide tartoznak az erdei vasutak és az erdőfeltárás igazgatási ügyei is
ellátja a másodfokú hatósági és erdészeti szakhatósági feladatokat is
közreműködik az EU-tagállami működés feladatainak ellátásában
a felügyelete és irányítása alá tartozik a megyei kormányhivatalok erdészeti igazgatóságai az elsőfokú hatósági és szakhatósági szint
2006. május 29-én az erdőgazdálkodást a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló törvény tervezete átsorolta a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium hatáskörébe.[2]
Az érdekvédelmi feladatokat a Magán Erdőtulajdonosok és Gazdálkodók Országos Szövetsége (MEGOSZ) látja el.
Biztosítja a magyarországi magánerdőtulajdonosok érdekvédelmét, támogatja a kezdeményezéseket, segíti munkájukat, a különböző megmozdulások összehangolását, segíti az információcserét az erdőgazdálkodók között.
képviselni a magyar magánerdőtulajdonosokat itthon és külföldön
képviselni a szövetség tagjait
közvetíteni a magánerdőtulajdonosok és a politika között
Bakonyerdő Erdészeti és Faipari Zrt., Pápa. Honlap
DALERD Délalfőldi Erdészeti Zrt., Szeged. Honlap
Egererdő Erdészeti Zrt., Eger. Honlap
Északerdő Erdőgazdasági Zrt. Honlap
Gemenci Erdő- és Vadgazdaság Zrt., Baja. Honlap
Gyulaj Erdészeti és Vadászati Zrt., Tamási. Honlap
Ipoly Erdő Zrt., Balassagyarmat. Honlap
Kisalfőldi Erdőgazdaság Zrt., Győr. Honlap
KEFAG Kiskunsági Erdészeti és Faipari Zrt., Kecskemét. Honlap
Mecsekerdő Zrt., Pécs. Honlap
NEFAG Zrt., Szolnok. Honlap
NYÍRERDŐ Nyírségi Erdészeti Zrt., Nyíregyháza. Honlap
Szombathelyi Erdészeti Zrt., Szombathely. Honlap
Tanulmányi Erdőgazdaság Zrt., Sopron. Honlap
VADEX Mezőfőldi Zrt., Székesfehérvár. Honlap
Vértesi Erdő Zrt., Tatabánya. Honlap
Zalaerdő Erdészeti Zrt., Nagykanizsa. Honlap
HM Verga Zrt., Veszprém. Honlap
HM Kaszó Erdőgazdaság Zrt. Kaszó. Honlap
HM Budapesti Erdőgazdaság Zrt., Budapest. Honlap
Pilisi Parkerdő Zrt., Visegrád., Honlap
SEFAG Erdészeti és Faipari Zrt., Kaposvár. Honlap
↑ Nyugat-Magyarországi Egyetem, Erdőmérnöki Kar Erdővagyon ... elérve: 2008-02-13. [2006. július 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. február 13.)
↑ Az erdőgazdálkodás a KvVM-hez kerül Archiválva 2007. március 17-i dátummal a Wayback Machine-ben ForestPress, 2006. május 29.
További információk, szakmai honlapok[szerkesztés]
MEGOSZ, Magyar Erdőgazdálkodók Országos Szövetsége honlapja
Zöld Erdő Mérnöki Iroda
NYME Erdőmérnöki Kar honlapja
Ádám Dénes Erdészeti szakértő lapja
A Mi Erdőnk - A Magyar Állami Erdészeti Részvénytársaságok Lapja
FAO ajánlások a fenntartható erdőgazdálkodás fejlesztéséhez
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Erdőgazdálkodás_Magyarországon&oldid=24917057”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 10., 08:10
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.