fr hbs_lat hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca es de en sv es fr en ca es it en en es de en oc hu en en fa hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu br hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr en en en en en eu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an da ar ar arz as en en az ku uz de lt ru sv bg new en my ms bn bpy br hbs_lat uk ca en mhr id mzn it tt hbs_lat pl es vi cy da de fr hsb hi dv el ca eo es et eu fa fr fi nn fr fy de ja gd lt gn gu de ku de he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id es en hy es is it ja sv ka en kk fi km ta ko en hi de ku pl cs it it lb ru it fr lo lt lv lv en hi en en ru ms en ml be mr ms en es my mzn ceb it nds af ne nl nb nb fi nl de fr or ta pa cs en pl pnb es ps pt ro vi es ru ru sa bxr zh es jbo en sd hbs_lat de si en sk ur sl sq hbs_lat id nl en sv hu en ta kn te en th ceb en tr tr en oc ug fy ur uz fr vi tr ceb pl en zh xmf he zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 26.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a tudományos gyűjteményről szól. A Muri Enikő-albumot lásd az Enciklopédia (album) cím alatt
A Wikimédia Commons tartalmaz Enciklopédia témájú médiaállományokat.
A Révai nagy lexikona 21 kötetes hasonmás kiadása, 2005 (az eredeti 1911–1935)
Az enciklopédiák vagy lexikonok az emberi tudás írásos, a fogalmakat valamilyen rend szerint tárgyaló gyűjteményei.
A „lexikon” és az „enciklopédia” is nemzetközi szavak, mindkettő görög–latin közvetítéssel került a világ nyelveibe. A kettő mára azonos fogalmat takar, a jelentésük és a műfaj története alapján azonban tehetünk finom különbséget: a lexikon végső soron a görög lexisz szóból eredeztethető, jelentése voltaképpen: „szavak gyűjteménye, szójegyzék, szótár”, az enciklopédia viszont a görög enkükliosz paideia (eYkύkλιoς πaιδeίa: „általános, mindenre kiterjedő oktatást” jelent) kifejezésből ered, abból olvadt össze egyetlen szóvá.
Az enciklopédiák tehát ennek megfelelően a tudomány (vagy egy tudományterület) egészét kívánják felölelni (régebben gyakran hierarchikus rendben, az összetartozó témákat egymás mellett tárgyalva, lásd tezaurusz), míg a lexikonok nemritkán csak kisebb tartomány tárgyalását tűzik ki célul, a fogalmakat pedig betűrendben közlik, ahogyan elődeik, a szójegyzékek. Mióta legújabban az enciklopédiák is többnyire betűrendben adják a fogalmakat, a különbség szinte teljesen elhalványult, a két megnevezést szinonimaként használják, legfeljebb az etimológiával megtámogatott jelentéskülönbség alapján válogatnak egy-egy mű célja szerint, az enciklopédia elnevezést az átfogóbb, általánosabb célú munkákra, a lexikon megjelölést főként a specializáltabb gyűjteményekre tartva fenn, de messze nem teljes következetességgel.[1]
1.2 1700 és 1800 közötti jelentős lexikonok
4.1 Interneten elérhető lexikonok és enciklopédiák
A rómaiak nevezték először encyclopediának a Marcus Terentius Varro készítette összefoglaló munkát, a Disciplinaet (a cím jelentése körülbelül: tanulnivalók) 9 kötetben (i. e. 30-ban).
A középkori gondolkodók úgy vélték, hogy lehetséges a tudományok teljes anyagának megismerése egy emberi elme számára, ezért ők abban a szellemben írták enciklopédiáikat, hogy tankönyv, útmutató legyen, átfogó munkaként, elejétől a végéig elolvasásra szánva. Sevillai Szent Izidor Etymologiae munkája 20 kötetben foglalta össze kora tudományát a 6. században. Izidor kora egyik legműveltebb egyházi vezetője volt, hitte és vallotta, hogy mindenkinek biztosítani kell a tanulás lehetőségét, hogy a műveltség mindenkinek jár, több nyelven beszélt, tanult tudós volt és nevelő. Szelleme a mai modern korban is elkísér: őt választották az internet védőszentjének.
Vincent de Beauvais 1250 körül befejezett hírneves művének címe: A nagyobb tükör. A hét szabad művészet – grammatika, retorika, logika, aritmetika, geometria, zene és asztronómia – adta a témaköröket az ilyen munkákban.
Francis Bacon (1620) Instauratio Magna címmel akarta összefoglalni kora tudományát, de soha nem készült el vele. Bacon neve az empirizmus kapcsán ismeretes, és ettől kezdve a tudományosságban a megfigyelés, a tapasztalás lesz a kutatási módszer és ez egy új tudományosságot, gondolkodást teremt: a tudományok ettől kezdve már nem a teológiai tudományok, a hit szolgálói, kiegészítői. A tudományok rohamos fejlődése új enciklopédiák születését hozza.
Johann Heinrich Alsted 1630 körül még így gondolkodik enciklopédiája célkitűzéséről: „mindannak módszeres megértése, amit az embernek élete során meg kell tanulnia”.
Apáczai Csere János Magyar encyclopaedia, azaz minden igaz és hasznos bölcsességnek szép rendbe foglalása és magyar nyelven világra bocsátása címmel írta összefoglaló munkáját, és ez az első magyar enciklopédia. Az úttörő alkotás nyomtatását - címlapján is láthatóan - 1653-ban kezdték el és 1655-ben fejezték be.
Antoine Furetière 1684-ben Kísérlet egy egyetemes szótár megteremtésére címen jelentette meg művét, mely évtizedeken keresztül nagyon keresett kézikönyv lett, a „mindent tudás” tára.[2]
1700 és 1800 közötti jelentős lexikonok[szerkesztés]
1728-ban Ephraim Chambers Cyclopaediája még annak a meggyőződésnek a fényében íródott, hogy lehetséges az emberi tudás egyetlen elmében való egyesítése, és megtanulható az egész. Munkája meghatározó, egyrészt azért, mert tématérképet készített és ezt a későbbi enciklopédia-készítők is átvették, másrészt, mert az ő enciklopédiája az első angol nyelvű, a korábbiak általában latin nyelvűek voltak – ebből a szempontból az Apáczai-féle is különlegesség.
Az Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers („Enciklopédia, avagy a természettudományok, a bölcselet és a mesterségek magyarázó szótára”) című munkát 1751 elején kezdték el publikálni Franciaországban, utolsó kötetei pedig 1772-ben láttak napvilágot.
A több mint húsz éven át (1751–1777 között) megjelentetett, 32 kötetes Enciklopédiának 21 kötetét teszi ki szöveg: több mint 70 000 szócikk található benne az asparagustól a zodiacig. A fennmaradó 11 kötet szépen metszett képeket tartalmaz, amelyek a szócikkeket illusztrálják.
Montesquieu a francia enciklopédisták egyike
Az Encyclopédie a francia felvilágosodás jelentős teljesítménye, amelynek célja Diderot szavaival „a közgondolkodási mód megváltoztatása” volt, az ismeretek terjesztése és a kritikus gondolat fejlesztése révén.
Az Encyclopédie kollektív munka volt, „irodalmárok, írástudó emberek társaságáé”, írták a címoldalon. Mire az utolsó kötet megjelent, több mint 140 ember volt a kötet írója-szerkesztője. Ugyanebben a szellemben ma is létezik egy társaság: olyan önkéntes fordítók csapata, akiket érdekel a felvilágosodás szelleme, és akik hisznek abban, hogy van értéke, értelme annak, hogy az Encyclopédie szócikkeit ingyen hozzáférhetővé tegyék az angol nyelvű olvasók számára (l. a külső hivatkozásokat). Bár ők valószínűleg nem fogják mind a 70 000 szócikket lefordítani, a projekt nyitva áll mindenki előtt, és ma is folytatódik.
Az első szerkesztő, D’Alembert a befejezés előtt kilépett, s az utolsó kötetek kizárólag Diderot munkái. A felvilágosodás számos nevezetes alakja részt vett a szerkesztésben, írásban, például Voltaire, Rousseau és Montesquieu.
Az enciklopédia írói – a felvilágosodás központi gondolatával összhangban – úgy gondolták, hogy a művel lerombolják a babonákat, és kaput nyitnak az emberi tudáshoz. Franciaországban azonban vihart kavart vallási türelme miatt. Dicsérte a protestánsokat és kritizálta a katolikus dogmát, ezért a teljes művet betiltották, de mivel az ügynek voltak magas körökben pártfogói, folytatták a munkát, és az újabb köteteket titokban juttatták el az előfizetőkhöz.
Az enciklopédia a korabeli műszaki ismeretek gyűjteménye is volt, amely a hagyományos kézműves mesterségeket és azok eljárásait is leírta.
4250 példányban jelent meg, amely a 18. században magasnak számított, amikor az átlagos példányszám 1500 körül mozgott. Később, 1782 és 1832 között kiadták e munka bővített változatát 66 kötetben. Ezren vettek részt az előállításában, és 2250 szerzője volt.
Az Enciklopédiát nem fordították le magyarra. Korabeli fordítás nem készült, sőt részleteket sem ültettek át a 18. században, pedig jól ismerték. Padányi Klára kb. húsz éve egy kis fordítóközösséggel megpróbált egy komolyabb válogatást elkészíteni belőle, de a vállalkozás pénzhiány miatt félbemaradt. Van azonban egy 1963-as válogatás (Enciklopédia. Szemelvények, 263 lap), és sok szöveg megjelent más gyűjteményekben (így a Holmiban, Diderot Válogatott filozófiai műveiben stb.). Jelenleg szétszórtan vannak és nehezen lehet fellelni a meglévő fordításokat is, ám ezek elismert fordítók (Győry János, Réz Pál és mások) munkái.
Bővebben: Magyar lexikonok listája
↑ Nádasdy Ádám: Kinek lexikon a feje?. Magyar Narancs, 2002. (Hozzáférés: 2008. május 3.)
↑ Essay d’un dictionnaire universel, recueilli et compilé par messire Antoine Furetière, s. l., 1684
↑ Andrea Dué: A kereszténység atlasza, Agapé, Szeged, 2000 – 244. o. Fordította: Domokos György ISBN 963-458-216-8
Interneten elérhető lexikonok és enciklopédiák[szerkesztés]
Irodalmi, esztétikai és mitológiai lexikonok
Kortárs magyar művészeti lexikon I–III. Főszerk. Fitz Péter. Budapest: Enciklopédia. 1999–2001. ISBN 963-8477-43-1 Online elérés
Lexikon - Online tudományos gyűjtemény
A magyar emigráns irodalom lexikona
Magyar virtuális enciklopédia, kiadja az MTA
A Pallas nagy lexikona
Wikipédia, www.wikipedia.hu, 2003–, (Wikimédia Alapítvány)
Az eredeti Enciklopédia angolra fordításának projektje
Meyers Konversations-Lexikon 4.ed. 1885–1892 Archiválva 2006. október 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
Magyar művelődéstörténeti lexikon : Középkor és kora újkor I–IX. Főszerk. Kőszeghy Péter. Budapest: Balassi. 2003–2009. ISBN 963-506-540-X
Környezet- és természetvédelmi lexikon I–II., Akadémiai Kiadó, 2002
Révai új lexikona I–XIX. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1996–2008. ISBN 963-901-594-6
Magyar enciklopédiák és kézikönyvek listája
Magyar nyelvre fordított enciklopédiák és kézikönyvek listája
Nagyobb magyar általános enciklopédiák
A tudományok encyclopaediája rövid rajzolatban
A tudományok ismeretére tanító könyv
Hogy is van ez?
Az általános műveltség képes szótára
Novum általános képes enciklopédia
Családi tudástár – Az ember és világa a kezdetektől a 19. századig
Nagy családi tudástár – Az ember és világa a kezdetektől a 21. századig
1001 kérdés és válasz a tudomány világából
Magyar nyelvre fordított általános enciklopédiák
Nagyobb magyar általános lexikonok
Ujabb kori ismeretek tára
A Pallas nagy lexikona
Az Athenaeum kézi lexikona
A Franklin kézi lexikona
Magyar írók élete és munkái
Magyar írók élete és munkái – új sorozat
Új magyar életrajzi lexikon
Magyar tudóslexikon A-tól Zs-ig
A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002
Ki kicsoda a hírközlésben?
Ki kicsoda a magyar mezőgazdaságban?
Ki kicsoda a magyar sportéletben?
Szentek élete az év minden napjára
Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon
Magyar irodalmi lexikon (1926)
Magyar irodalmi lexikon (1963–1965)
Új magyar irodalmi lexikon
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Enciklopédia&oldid=24805436”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 28., 11:17
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.