fr cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu cs hu de hu hu pl hu en fi de de de de hu en en fr hu en ast en tr hu it hu hu hu hu hu hu hu oc hu ca hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr fr fr fr pl fr fr fr fr fr fr fr fr hu fr fr el fr fr fr fr fr fr en fr en fr hu de de de fr fr zh fr fr fr de fr en de hu en zh fr fr fr de fr zh oc fr fr en en en hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr fr fr en fr nl en fr en it fr fr nl hu fr fr de fr fr fr fr en hu hu ru de fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs en en cs sk sk cs en uk cs hu hu cs cs cs cs en en da en en cs cs hbs_lat cs en hu cs ca ca cs en hu cs sk pl cs en cs cs sk sk cs cs hu cs sk sk cs hu cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs da en it cs hu cs da cs cs cs cs cs da cs cs da en hu da cs cs cs cs cs cs cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu de hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu fr ru de de oc eu en en hu hu hu sk hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl am an da ar arz en az ku de lt ru sv bg br hbs_lat ca mhr id hbs_lat da de hsb el eo es et eu fa fi nn fr da fy de gd lt war he hbs_lat it hy id fr es is it ja ka kk ko cs it lb it fr lt lv ru en be mr ms ru nl nb nb fr ta es pl pms pnb ps pt ro vi ru ru es jbo en it hbs_lat en sk sl sq hbs_lat nb sv en ta en th tr ceb tr oc fy ur uz fi vi tr pl zh xmf he zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Brno témájú médiaállományokat.
Brno (ˈbr̩no; németül: Brünn; magyarul: Berén, Börön[2] vagy Börénvásár; latinul Bruna; jiddisül ברין, Brin) mind népességét, mind területét tekintve Csehország második legjelentősebb városa, Morvaország legnagyobb városa, a történelmi Morva Őrgrófság fővárosa. Brno a Dél-morvaországi kerület központja, melyen belül önálló járást alkot, a Brno városi járást. A város a Svitava és a Svratka összefolyásánál fekszik, lakossága nagyjából 400 000 fő.[3] Agglomerációjának[4] lakosságát általában 800 000 főre teszik.[3] A környék állandó lakossága a 2004-es népszámláláskor 730 000 fő volt.[5]
Brno Csehország igazságszolgáltatási intézményeinek székhelye. Itt van az Alkotmánybíróság, a Legfelső Bíróság, a Legfelső Közigazgatási Bírósága és Legfelső Ügyészsége is. Mindezek mellett itt van a legtöbb államigazgatási intézmény székhelye is. Ezek közé tartozik az ombudsman,[6] a Versenyvédelmi Hivatal,[7] valamint a Cseh Mezőgazdasági és Élelmiszerügyi Felügyelőség is.[8] Brno a 13 felsőoktatási intézményhez tartozó 33 karával és 89 000 hallgatójával felsőoktatási központ is egyben.[9] A törvényi előírásoknak megfelelően a Cseh Televíziónak[10] és a Cseh Rádiónak is van itt stúdiója.[11]
A Brnói Kiállítóközpont Európa legnagyobb ilyen jellegű építményegyüttesei közé tartozik, és világszinten is ez a 23. legnagyobb.[12] A komplexum 1928-ban nyílt meg, és innentől kezdve a városban folyamatosan tartanak kiállításokat és vásárokat is.[13] Brno híres az itt megtartott motor- és egyéb futamokról, melyeknek az 1930-as Grand Prix-bajnokság óta a Masarykův okruh ad otthont.[14] Egy másik, a helyhez kapcsolódó nemzetközi esemény az Ignis Brunensis Nemzetközi Tűzijáték Fesztivál,[15] melyet naponta 100-200 ezer ember tekint meg.[16]
A legtöbb látogatót a Špilberk vár, valamint a Szent Péter és Pál-katedrális vonzza a városba. Mind a két építmény a Petrov-hegyen, az óváros területén, a város szívében helyezkedik el. Ezek a város legnevezetesebb építményei és gyakran a település szimbólumaiként emlegetik. A város másik, megmaradt vára a Brnói-víztározó közelében fekvő Veveří vára.[17] Ehhez az épülethez, mint Brno számos más helyéhez, több legenda is kapcsolódik.[18][19] Brno egy másik fontos építménye a funkcionalista Tugendhat-villa, mely szerepel a UNESCO világörökségi helyszíneinek listáján is.[20]
Középkori magyar neve Berén, később azonban ez kikopott a használatból és a 19. századi magyar szövegekben már a németből átvett Brünn az egyeduralkodó. A kommunista uralom évtizedeiben szigorúan az adott ország nyelvén használt településnév szabályát alkalmazták, így a magyar szövegekben teret nyert a Brno változat, miközben Magyarországon elhomályosult az azonosság a Brünn névvel. 1990-től mindkét névváltozat használatban van, a használó ízlésétől, tudásától és a kontextustól függően. A szlovákiai és csehországi magyar sajtó általában a Brünn változatot használja, de tulajdonnevekben, például helyi sportklubok, cégek esetében gyakran a cseh elnevezést.[21]
A város a Dél-morvaországi kerületben, a Cseh–Morva-dombság, a Drahany-dombság és a Brünni-alföld határán, a Svitava és a Svratka folyók völgyében fekszik, a Pozsonyt Prágával összekötő D1-es és D2-es autópálya mellett. A várostól északra található a szakadékokban és barlangokban bővelkedő Morva-karszt.
Forrás: World Meteorological Organization (UN)[22] , NOAA[23]
Forrás: World Meteorological Organization (UN) World Weather Information Service – Brno. World Meteorological Organization, 2011 [2016. március 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013), NOAA[23]
A város a Nagymoráviához tartozott a 9. században, a monda szerint egy Bryno nevű törzsfő alapította, neve sáros, mocsaras helyet jelent.[24]
Várossá a 13. században, javarészt német telepesek bevándorlása révén fejlődött: 1243-ban I. Vencel cseh király adott neki városi jogokat. Várát 1241-ben a Magyarország felé tartó tatárok nem bírták elfoglalni. A Přemysl- és a Luxemburgi-dinasztia alatt egy részfejedelemség, később őrgrófság központja volt, ahol az éppen uralkodó cseh király testvérei, unokatestvérei gyakorolták a hatalmat. Időközben Olmützöt megelőzve fokozatosan Brno vált Morvaország székhelyévé (véglegesen csak a 17. századra).
A huszita háborúk idején Brno 1421-ben Zsigmond király oldalára állt, és a husziták 1428-ban és 1430-ban sem tudták elfoglalni. A katolikus morva rendek a kelyhes Podjebrád György cseh királlyal szemben Hunyadi Mátyás magyar király oldalára álltak, aki 1469-ben Brno várát, a Špilberket is elfoglalta, így a város 1490-ig magyar uralom alatt állt. 1488-ban Brnóban nyomtatták ki a Thuróczi-krónikát.
A harmincéves háború sok szenvedést okozott lakóinak, de Brno ellenállt a támadásoknak: 1645-ben a francia Raduit de Souches vezetésével hősiesen visszaverték Lennart Torstenson svéd–erdélyi seregeit. Várát megerősítették, így mind a törökök, mind a poroszok (1742) ostromainak ellenállt. Spielberg hírhedt börtönében raboskodott pl. Trenck báró, a magyar jakobinusok (Kazinczy Ferenc, Batsányi János), mindenféle forradalmár és 1849-es honvédjeink. 1805-ben Napóleon foglalta el, és egy éjszakát töltött a városban az austerlitzi csata előtt, 1809-ben pedig felrobbantatta bástyáinak egy részét.
Híres posztóipara miatt az „osztrák Manchester” néven emlegették, 1780-ban már húsz textilmanufaktúrája volt. 1788-ban kőszenet találtak környékén, ami fellendítette az ipart és a kereskedelmet, majd 1839-ben elérte a vasút is, és a régi osztrák birodalom legnagyobb (javarészt német lakosságú) gyárvárosa lett.
Az 1. Csehszlovák Köztársaság idején alakult meg a Masaryk Egyetem (1919), és Brno a Morávia-Szilézia Tartomány fővárosa lett. 1928 óta jelentős vásárváros. 1939-ben megszállta a náci Németország, és a Spielbergben sok ellenállót végeztek ki. A második világháború után a német lakosságot (20-30 000 embert) gyalog hajtották az osztrák határ felé, amibe sokan belehaltak: ez volt a hírhedt „brünni halálmenet”.
A szocialista időkben fontos gyára volt a Zetor traktorgyár, a Starobrno sörgyár és a Zbrojovka fegyvergyár. 1965 óta folyamatosan itt rendezik a MotoGP Cseh(szlovák) Nagydíjának futamait. 1992-ben a brnói Tugendhat-villában folytattak tárgyalásokat Csehszlovákia kettéválásáról.
Kapucinusok Szent Kereszt temploma: 1648–51 között épült a leghátborzongatóbb látványosság Brnóban. Szellőzőnyílásainak rendszere megőrizte a szerzetesek kiszáradt földi maradványait, akik 1780-ig temetkeztek ide. Összesen 153 múmiát őriznek itt, köztük városi urakat és Trenck Ferenc báró, pandúrezredes (1711–1749) tetemét is, aki a Spielberg (ma: Spilberk) börtönében raboskodott haláláig. (Jókai Mór: A két Trenk c. regényében ő a „magyar Trenk”).
Spielberg vára (Špilberk): Először 1277-ben említett gótikus stílusú vár, mely a 17–18. században terebélyes barokk erődítménnyé vált. 1795 utolsó három hónapjában itt raboskodott társaival együtt Kazinczy Ferenc. Ezekre az időkre a vár falán található márványtábla emlékeztet: „A magyar hazafiaknak, akik a vár börtönében szenvedtek a nemzeti függetlenségért és a haladásért. A magyar nép – 1964”. 1939–40-ben a Gestapo központja volt, 1961 óta itt található a Brnói Városi Múzeum.
A petrovi Szent Péter és Pál-katedrális: XI. századi eredetű, javarészt gótikus stílusú püspöki székesegyház. Ez a katedrális látható a cseh 10 koronás érmén is.
Szent Jakab-templom: a német telepesek templomaként épült gótikus stílusban, a XIII-XVI. században. Reneszánsz tornya 92 m magas.
Újvárosháza: eredetileg dominikánus kolostor volt.
Óvárosháza: gótikus főbejárat, reneszánsz torony. Itt látható a híres "brnói sárkány" és a "brnói kerék".
Villa Tugendhat: 1929-ben a németet Mies van der Rohe építette, kiemelkedő funkcionalista építmény. 2002 óta az UNESCO által nyilvántartott világörökség része.
Kiállítási Terület: Európa legelegánsabb vásárterülete, melyet 1928-ban alapítottak. A vásárvárost harminc mérnök tervezte, állandó és időszaki pavilonok állnak itt.[25]
A brnói közlekedési vállalat 13 villamosvonalat, 13 trolibuszvonalat (Csehország legnagyobb trolibuszhálózata) 40 nappali és 11 éjszakai buszjáratot működtet. A villamosoknak nagy hagyományuk van Brnóban; az első lóval vontatott járat 1869-ben indult. A városi tömegközlekedés a IDS JMK nevű rendszerbe integrálódik a régió közlekedési hálózatával és néhány nagyobb környékbeli várossal együtt. A város metró (S-Bahn) rendszer kiépítését is tervezi, hogy a felszíni közlekedést tehermentesítse.[26]
Az első vasút 1839-ben épült meg Brno és Bécs között. Ez volt az első működő vasútvonal a mai Cseh Köztársaság területén. Brno ma nemzetközi jelentőségű vasúti elágazás. Kilenc megálló és vasútállomás bonyolít személyszállítást. A jelenlegi főpályaudvart, ami a régió vasútközlekedésének központja, naponta 50 000 utas használja, kb. 500 vonat érkezik és indul.
A közúti közlekedés területén Brno szintén jelentős központ. A D1-es autópálya vezet Prága és Ostrava felé, a D2-es autópálya pedig Pozsony felé. Az R52-es gyorsforgalmi út vezet Bécs felé, a tervezett R43-as út kapcsolja majd össze Brnót Morvaország északi részeivel. A város körgyűrű építésén is dolgozik, építés alatt áll a Královo Pole-i alagút, és további alagutakat is terveznek.
Légi közlekedés: Brnót két repülőtér szolgálja ki. Az egyik a Brnói repülőtér, melynek forgalma nagyot nőtt az utóbbi években. Innen Londonba, Rómába, Moszkvába, Szentpétervárra és más városokba van közvetlen járat. Ez a repülőtér a rendőrségi helikopterek egyik központjaként is szolgál.
A másik repülőtér egy kis füves repülőtér Brno Medlánky mellett, ezt főleg hobbirepülők és hőlégballonok használják.
A kerékpározás is nagyon elterjedt Brünnben, 38 kilométernyi kerékpárút vezet a városban. Egy hosszú bicikliút vezet Bécsig körülbelül 130 kilométer hosszan. Brnón számos túraútvonal is áthalad.
A várost 29 kerületre osztották:
Brünn város (Město Brno), Pisárky (részben), Óbrünn (Staré Brno), Stránice, Štýřice, Veveří, Trnitá (részben), Zábrdovice (részben)
Jundrov (részben), Pisárky (részben)
Kohoutovice, Jundrov (részben), Pisárky (részben)
Černá Pole (részben), Královo Pole, Ponava, Sadová
(Černá Pole (részben), Husovice, Lesná, Soběšice, Zábrdovice (részben))
Brno-Řečkovice a Mokrá Hora
Komárov, Dolní Heršpice, Horní Heršpice, Přízřenice, Trnitá (részben)
Brněnské Ivanovice, Dvorska, Holásky, Tuřany
Maloměřice (részben), Židenice (részben)
Zábrdovice (részben), Židenice (részben)
Brno jelentős ipari központ: vegyi, elektromos, élelmiszer-, jármű- és építőipara, fegyver- és motorgyára, sörgyára, textilipara ma is fontos. Több nagyobb informatikai cég is jelen van: IBM, Motorola, SGI, Red Hat
A város művelődési és művészeti központ is egyben.
Kiemelkedő oktatási és kulturális intézményei: a Masaryk Egyetem, az Állatorvosi Főiskola, a Műszaki Főiskola és az Állami Filharmónia.
XVI. Benedek pápa ünnepi szentmisét tartott 2009. szeptember 27-én 120 000 fő részvételével a város repülőterén.
Regionális esti hírlapja 1968 és 1989 között Brněnský večerník címmel jelent meg.
Karel Abraham – motorversenyző
Kratochwill Károly, a Székely Hadosztály alapítója.
Renner Péter - '56-os forradalmár.
Kurt Gödel – matematikus
Martin Havlát – Chicago Blackhawks jégkorong játékos
Leoš Janáček – zeneszerző
Viktor Kaplan – feltaláló
Erich Wolfgang Korngold – zeneszerző
Milan Kundera – író
Adolf Loos – korai modern építész
Ernst Mach – fizikus
Jiří Mahen – író
Gregor Mendel – a genetika alapítója
Léon Minkus – zeneszerző
Robert Musil – író
Alexander Ypsilantis (1792–1828) – görög katonai parancsnok és nemzeti hős
Jan Graubner (1948) olomouci érsek
Brünn a következő városokkal áll működő partneri megállapodásban:[27]
További városok, amelyek Brno testvérvárosának tekintik magukat:
A 2889 Brno aszteroidát a városról nevezték el.
A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott:
↑ Cseh Statisztikai Hivatal: Počet obyvatel v obcích - k 1. 1. 2022 (cseh nyelven). Cseh Statisztikai Hivatal, 2022. április 29. (Hozzáférés: 2022. május 2.)
↑ Melich János 1940: Brünn nevéről. Magyar Nyelv XXXVI/1, 1–19; 1940 Brünn. Magyar Nyelv 1940, 322–323.
↑ a b Adresy v České republice: Brno (cseh nyelven). Ministry of the Interior of the Czech Republic. [2013. augusztus 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. január 23.)
↑ Nařízení vlády č. 105/1994 Sb., kterým se vyhlašuje závazná část územního plánu velkého územního celku Brněnské sídelní regionální aglomerace
↑ Urban Audit: City Profiles - Brno, 2004. [2007. december 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ The Public Defender of Rights. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Office for the Protection of Competition. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Czech Agriculture and Food Inspection Authority. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑  (2010) „Brno v číslech” (cseh nyelven), 85. o, Kiadó: The Statutory City of Brno.  [halott link]
↑ Statut ČT — Vše o ČT — Česká televize (cseh nyelven). (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Zákon 484/1991 Sb. o Českém rozhlasu - Informace o ČRo (cseh nyelven). [2011. november 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Informace o společnosti - Veletrhy Brno (cseh nyelven). (Hozzáférés: 2011. szeptember 24.)
↑ Basic Info - BVV Trade Fairs Brno. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ 1930 - 1986 Automotodrom Brno. [2011. szeptember 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ ABOUT THE FESTIVAL. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Celková návštěvnost festivalových akcí (cseh nyelven). (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Weekend trip tip: hike to Veveří castle, take a ferry boat back to Brno. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Veverské pověsti a legendy (cseh nyelven). [2013. szeptember 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Old Town Hall of Brno. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Introduction. [2011. július 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)
↑ Lásd: [1][halott link], Kazinczy Ferenc Diákklub Brünn
↑ World Weather Information Service – Brno. World Meteorological Organization, Hiba: Érvénytelen idő. [2016. március 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013)
↑ a b Brno Climate Normals 1961–1990. National Oceanic and Atmospheric Administration. (Hozzáférés: 2013)
↑ Lásd még: Györffy, Gy. 1998: Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza IV. Budapest, 355.
↑ Nyolcvanéves a Brnói Vásártársaság - sajtóközlemény[halott link]
↑ Partnership agreements – Statutory City of Brno Archiválva 2007. február 6-i dátummal a Wayback Machine-ben (letöltve: 2006. december 19.)
Szombathy Viktor: Csehszlovákia (Panoráma útikönyvek, Athenaeum Nyomda, Bp. 1981.) ISBN 963-243-185-5
Térkép Kalauz – Brünn
A brünni magyar Kazinczy Ferenc Diákklub honlapja
A Brno városi járás települései
ISNI: 0000 0004 0397 2593
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Brno&oldid=24519400”
A Dél-morvaországi kerület települései
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 júliusából
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 augusztusából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 29., 19:56
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.