hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Budai-hegység geológiája – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. április 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Budai-hegység a Dunántúli-középhegység egyik kistája, a Dunazug-hegyvidék része. Hegyeinek egy része Budapest budai oldalán található, ezenkívül a hegységhez tartozik még Nagykovácsi, Páty és Telki község is. A hegységet északról a Pilis, keletről a Duna, délről Budaörs és a Budakeszi-medence, nyugatról a Zsámbéki-medence határolja. A hegység több százmillió év alatt jött létre.
A földtörténeti középidő triász időszakában, körülbelül 200-240 millió éve az akkori trópusi tengerekben gazdag volt az élővilág. A tenger fenekére sok tízmillió éven át több száz és ezer méter vastagságban rakódtak le algák, valamint az egysejtűek által kiválasztott mésziszap. Ebbe a rétegbe kagyló- és csigahéjak is beletemetődtek. Idővel mindez kemény kőzetté szilárdult, és kétféle kőzet jött létre belőle: kalcium-karbonátból álló mészkő és a tengervíz magnéziumtartalmát magába építő dolomit.
A Budai-hegységben a triász mészkő leggyakoribb változata a fehér vagy világosszürke színű dachsteini mészkő. A hegységbeni leglátványosabb előfordulási helyei a Remete-szurdok oldalában, a Fazekas-hegyen és a Fekete-fejen vannak. Ez a mészkő igen tiszta, ezért régen mészégetéshez bányászták.
A dolomit a Zsíros-hegy és a Nagy-Szénás csoportjában gyakori, de megtalálható a Sváb-hegyen, a János-hegyen, a Gellért-hegyen és a Sas-hegyen is. Egy jellegzetes, mészalgákból álló változata látható a Csíki-hegyekben, szaruköves változata pedig a Hármashatár-hegy vonulatában, főleg a Csúcs-hegy környékén. A dolomit könnyen töredezik, aprózódik és porlódik. A porló, sárga dolomitot, az úgynevezett kőport sok évszázadon át bányászták, és súrolóporként árusították. A durvaszemű murvát pedig sétautak behintésére használták. A mészkő- és dolomitbányászat természetvédelmi okokból már megszűnt, a régi kőfejtők közül sokat feltöltöttek és beültettek.
Ez a triászkori mészkő és dolomit leülepedése után mintegy 100-150 millió évvel, már megszilárdulva északra sodródott, a földkéreg mozgása következtében, majd több helyen zsindelyszerűen egymásra torlódtak. A kőzetek ilyen egymásra torlódása főleg a Hármashatár-hegyen figyelhető meg.
A triász utána több mint 100 millió éves időszakból a Budai-hegységben nem maradtak fenn tengeri üledékek, ezért valószínű, hogy a vidék akkoriban szárazulat lehetett.
A földtörténeti eocén korban, mintegy 50-60 millió évvel ezelőtt azonban újra tenger borította a területet. Az ennek mészkőüledékéből keletkezett mészkő jobbára nummuliteszek (óriásira nőtt egysejtűek) kis pénzérmékre emlékeztető lapos mészházaiból áll. Ilyen nummuliteszes mészkőt régen a Mátyás-hegyen, a Pál-völgyben, a Szép-völgyben és a Kecske-hegyen fejtettek, de megtalálható a Hármashatár-hegy-Szarvas-hegy vonulatában is, és a Kis-Sváb-hegyen.
Ennek az eocén időszaknak a másik üledékes kőzete a márga, aminek az egyik változata, a briozoás márga (amit egykori tengeri mohaállatkák maradványairól neveztek el), a Hármashatár-hegyen lelhető fel sok helyen. Másik változata a budai márga, ami a Rózsadombon jelenik meg a felszínen, de a Várhegy alapja is ebből épül fel.
Az oligocén korszakból, 30 millió évvel ezelőttről két kőzet lelhető fel a Budai-hegységben. Az egyik a jellegzetesen rücskös felületű hárshegyi homokkő, aminek a szemcséi között gyakran látni kisebb-nagyobb fehér kvarckavicsokat vagy fekete kovakő darabokat. A homokot és a kavicsszemeket többnyire kovasav kötötte össze, így ez a kőzet igen kemény. A Nagy-Hárs-hegyen ez a sötétebb színű homokkő a világos színű dachsteini mészkőre rakódott rá.
A másik oligocénban keletkezett kőzet az agyag, ami főleg a Hármashatár-hegy vonulatának Duna felé néző oldalát borítja, de az Ördög-árok alján is megtalálható. Az ókor óta ismert óbudai lelőhelyéről kiscelli agyag a neve. Már a rómaiak is felhasználták téglagyártásra, de ezt használták az óbudai téglagyárak is.
A miocénban a tenger egyre inkább visszahúzódott, vízéből előbb szürkésfehér lajta mészkő, majd fehér színű, durvább szarmata mészkő rakódott le.
Ezen eseménysorok után a függőleges kéregmozgások elmozdulásokat hoztak létre, rögökre tördelték a kialakult kőzetrétegeket. A korábbi vízszintes nyomások, majd a függőleges mozgások hatására a karbonátos alapkőzetek, a mészkő és a dolomit teljes tömegükben repedezettekké váltak és törési síkok alakultak ki bennük. A repedések és törések következtében lehetővé vált a csapadékvíz leszivárgása és áramlása, ami üregeket, barlangokat hozott létre. A kőzetekben áramló karsztvizek mindig a hegység legmélyebben elhelyezkedő völgytalpában, hegylábakon, a folyó szintjében törtek a felszínre.
A budai hévforrásokból fakadó vizek nagy része nagy távolságban hullott le csapadékként, majd beszivárogva, a dolomit és a mészkő repedésein áthatolva, a hosszú megtett út során felmelegedve tör fel a hegyek Duna partjánál lévő lábánál. A vizek útjuk során a kőzetekből kioldódott mész egy részét a felszínen lerakták, így alakultak ki a források előtti Duna-parti hegylábakon mindössze néhány százezer éve a Budai-hegység legfiatalabb kőzete, a forrásmészkő, más néven édesvízi mészkő. A jégkorszak szelei a hegyek szélárnyékos oldalára helyenként vastag porréteget terítettek, így keletkezett a lösz, ami főleg Budakeszi környékén jelentős vastagságú.
A Budai-hegység az évmilliók során lassan kiemelkedett, a Duna viszont ezzel párhuzamosan folyamatosan bevágta a medrét. A Duna bevágódását követték a folyó mindenkori szintjében fakadó hegylábi források, amik így egyre újabb helyeken egyre újabb mészkőrétegeket raktak le. Így a Duna-parti mészkő- és dolomithegyek (például a Gellért-hegy) oldalában különböző magasságokban elhelyezkedő forrásmészkő maradványok bizonyítják a hegység folyamatos kiemelkedését és a Duna völgyének folyamatos bevágódását.
A Várhegy alapkőzetére is 8-10 méter vastag forrásmészkő rakódott, ezzel jelezve, hogy ez a ma szigetszerű domb valaha a Gellért-hegy-Nap-hegy tömegének Duna menti hegylába volt. Ehhez hasonló édesvízi mészkőrétegek és ezek maradványai találhatóak a Nap-hegyen, Sváb-hegyen, a kiscelli párkánysíkon, az Ürömi-hegyen és a Hűvösvölgy oldalában is.
A Dunán kívül a többi vízfolyás is mélyebb medret vágtak, például az Ördög-árok patakja. Ez leválasztotta a Gellért-hegy-Nap-hegy lábáról a Várhegy rögét, így ez tanúhegyként őrizte meg az ősi Duna-parti hegylábfelszínt. A hegy fennsíkja azt is tanúsítja, hogy ezalatt az idő alatt mennyit emelkedtek a budai hegyek a Duna vízszintjéhez viszonyítva.
Kapcsolódó lista: Kategória:Barlangok a Budai-hegységben
A hegység kiemelkedése és a Duna bevágódása miatt a források más fakadási szintre helyeződtek át, így más, már alacsonyabb szinten újabb vízvezető járatüregek alakultak ki, a magasabb szintre emelkedett régebbi üregek pedig szárazak lettek.
Budai-hegység. Turistakalauz. Cartographia, Budapest, 2007. ISBN 978-963-352-573-9
Alsó-Kecske-hegy ·  Arany-hegy ·  Budaörsi-hegy ·  Csíki-hegyek ·  Csúcs-hegy ·  Farkas-hegy ·  Fazekas-hegy ·  Fekete-fej ·  Felső-Kecske-hegy ·  Felső-patak-hegy ·  Ferenc-halom ·  Ferenc-hegy ·  Gellért-hegy ·  Hármashatár-hegy ·  Hármaskút-tető ·  Homok-hegy ·  Hosszúerdő-hegy ·  Hunyad-orom ·  Huszonnégyökrös-hegy ·  Isten-hegy ·  János-hegy ·  József-hegy ·  Kálvária-domb ·  Kálvária-hegy ·  Kecske-hegy ·  Kerek-hegy ·  Kis-Hárs-hegy ·  Kis-Sváb-hegy ·  Kis-Szénás ·  Kő-hegy ·  Kutya-hegy ·  Látó-hegy ·  Les-hegy ·  Márton-hegy ·  Mátyás-hegy ·  Nagy-Hárs-hegy ·  Nagy-Kopasz ·  Nagy-Szénás ·  Nyéki-hegy ·  Odvas-hegy ·  Orbán-hegy ·  Ördög-orom ·  Pozsonyi-hegy ·  Remete-hegy ·  Remete-hegy ·  Rupp-hegy ·  Sas-hegy ·  Sváb-hegy ·  Szállás-hegy ·  Szarvas-hegy ·  Széchenyi-hegy ·  Szekrényes-hegy ·  Szél-hegy ·  Tábor-hegy ·  Újlaki-hegy ·  Vadaskerti-hegy ·  Várhegy ·  Vihar-hegy ·  Zsíros-hegy
Ágnes-forrás ·  Ámor-forrás ·  Antal-forrás ·  Aranyhegyi-patak ·  Attila-forrás ·  Béka-tó ·  Béla király kútja ·  Budaligeti-forrás ·  A Csermely-völgy forrásai ·  Darázs-forrás ·  Disznó-forrás ·  Disznófő-forrás ·  Egyetértés-csurgókút ·  Fodor utcai forrás ·  Gül Baba-forrás ·  Hangya-forrás · Ibolya-forrás ·  Istenszeme-forrás ·  Jági-tó ·  Jegenye-völgyi vízesés ·  Káposztás-patak ·  Kútvölgyi Mária-kút ·  Lóitató ·  Musztafa-forrás ·  Orbán-forrás ·  Ördög-árok ·  Paprikás-patak ·  Rózsika-forrás ·  Slötyi ·  Szarvas-kút ·  Törökkút-forrás ·  Vadász-réti-patak ·  Város-kút
Apáthy-szikla ·  Balogh Ádám-szikla ·  Oroszlán-szikla ·  Ördög-orom ·  Remete-szikla ·  Tündér-szikla
Áfonya utcai-barlang ·  Árpád kilátói-zsomboly ·  Barit-barlang ·  Bátori-barlang ·  Bekey-barlang ·  Bimbó-barlang ·  Bronz-barlang ·  Budai Vár-barlang ·  Budaligeti-barlang ·  Citadella-kristálybarlang ·  Csatárka-barlang ·  Erdőhát úti-barlang ·  Farkasvölgyi-sziklaüreg ·  Farkas-völgyi-víznyelőbarlang ·  Fazekas-hegyi-barlang ·  Fazekas-hegyi Felső-barlang ·  Fazekas-hegyi-sziklafülke ·  Fazekas-hegyi-sziklaodú ·  Fazekas-hegyi-sziklaüreg ·  Ferenc-hegyi-barlang ·  Gellérthegyi-barlang ·  Gugger-hegyi-barlang ·  Guillotine-barlang ·  Gülbaba-barlang ·  Hárs-hegyi Szent Miklós-barlang ·  Hárs-hegyi-üreg ·  Hét-lyuk ·  Homok-hegyi-barlang ·  Hosszúerdő-hegyi-barlang ·  Hosszúerdő-hegyi-rókalyuk ·  Hosszúerdő-hegyi-sziklaüreg ·  János-hegyi-átjáró ·  József-hegyi-barlang ·  József-hegyi 2–3. sz. barlang ·  József-hegyi 4. sz. barlang ·  Kálvária-barlang ·  Kecske-hegyi-hasadék ·  Keleti-kőfejtő 3. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 4. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 5. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 6. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 7. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 8. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 9. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 10. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 11. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 12. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 13. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 14. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 15. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 16. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 17. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 18. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 19. sz. barlang ·  Királylaki-barlang ·  Korallos-barlang ·  Kőbeles-barlang ·  Kőkapu ·  Kutya-hegyi-átjáró ·  Kutya-hegyi-barlang ·  Kutya-hegyi-üreg ·  Látó-hegyi-barlang ·  Lehelős-lyuk ·  Martinovics-hegyi-kristályfülke ·  Martinovics-hegyi Pince-barlang ·  Molnár János-barlang ·  Nagysuty-barlang ·  Nagyszénási-barlang ·  Nagyszénási-sziklaüreg ·  Oroszlán-barlang ·  Oroszlán-szikla Északi-ürege ·  Ördögárok utcai-barlang ·  Pál-völgyi-barlangrendszer (Bagyura-barlang, Gábor Áron-barlang, Harcsaszájú-barlang, Hideglyuk-barlang, Kis-hideg-lyuk, Mátyás-hegyi-barlang, Meta-barlang, Moby Dick-barlang, Pál-völgyi-barlang) ·  Petneházy-sziklaüreg ·  Rácskai-barlang ·  Remete-barlang ·  Remete-hegyi 2. sz. barlang ·  Remete-hegyi 3. sz. barlang ·  Remete-hegyi 4. sz. barlang ·  Remete-hegyi 7. sz. barlang ·  Remete-hegyi 8. sz. barlang ·  Remete-hegyi 10. sz. barlang ·  Remete-hegyi 11. sz. barlang ·  Remete-hegyi 12. sz. barlang ·  Remete-hegyi 13. sz. barlang ·  Remete-hegyi 14. sz. barlang ·  Remete-hegyi 15. sz. barlang ·  Remete-hegyi-kőfülke ·  Remete-völgyi Felső-barlang ·  Rozmaring-barlang ·  Solymári-kisfülke ·  Solymári kőfejtő 1. sz. barlangja ·  Solymári kőfejtő 2. sz. barlangja ·  Solymári kőfejtő 3. sz. barlangja ·  Solymári-kőfülke ·  Solymári-ördöglyuk ·  Solymári-sziklaüreg ·  Solymári-víznyelő ·  Sós-hegyi-kőfülke ·  Szarvas-árki-sziklaeresz ·  Szemlő-hegyi-barlang ·  Szilikózis-barlang ·  Szinlő-barlang ·  Szószéki-barlang ·  Tábor-hegyi-barlang ·  Tölcsér-zsomboly ·  Törpe-zsomboly
Árpád-kilátó ·  Csergezán Pál-kilátó ·  Erzsébet-kilátó ·  Guckler Károly-kilátó ·  Kaán Károly-kilátó ·  Makovecz Imre-kilátó
Csúcs-hegyi turistaház ·  Hármashatár-hegyi turistaház (1926–1935) ·  Hármashatár-hegyi turistaház (2016–) ·  Nagy-szénási turistaház ·  Zsíros-hegyi turistaház
13-as számú Országos Kéktúra szakasz ·  14-es számú Országos Kéktúra szakasz ·  A Budai-hegység geológiája ·  Anna-rét ·  Budai Sas-hegy Természetvédelmi Terület ·  Csillag-völgy ·  Denevér-árok ·  Diós-árok ·  Farkas-torok ·  Farkas-völgy ·  Felső-Szép-völgyi-medence ·  Fenyőgyöngye Vendéglő ·  Fogaskerekű vasút ·  Gyermekvasút ·  Harang-völgy ·  Hárs-hegyi tanösvény ·  Jági-tanösvény ·  Jegenye-völgy ·  Kovácsi-erdőföldek ·  Libegő ·  Meteor 50  ·  Nagy-Szénás tanösvény ·  Normafa ·  Óbudai gáztározó tárórendszer ·  piktortéglaüregek ·  Pilisszentiváni bányavasutak ·  Remete-szurdok ·  Rozália téglagyár ·  Szépjuhászné
Budapest-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=A_Budai-hegység_geológiája&oldid=22522360”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. április 18., 15:23
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.