fr fr hu hu hu hu hu hu fr sv azb hu ar hu es hu hu en hu ar ar ar hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu es en hu de hbs_lat hu ceb hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru de sl en ru ru en en ta ru sv uk hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de ar arz en az ku uz bcl ru bg bn br hbs_lat ca mzn hbs_lat vi cy da de fr el eo es et eu ast fa fi fr fy lt de he hi hbs_lat hy it id is it ja sv ka uz kk ta ko ku cs it lt lv en en ml ms es nl nb fr pa pl pms pnb ps pt ro ru sa jbo en sd hbs_lat en en sk ur sl sq hbs_lat en sv ta en th ceb tr oc fy ur uz vi ceb pl zh he zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 30.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ebben a szócikkben az arab nevek magyaros átírásban szerepelnek.
أبو الوليد محمد بن أحمد بن محمد بن رشد
1198. december 10. (72 évesen)
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
filozófia, teológia, fizika, orvostudomány, matematika, csillagászat
Maimonidész, Aquinói Szent Tamás, Spinoza
Muhammad ibn Muhammad al-Gazáli
Abu Bakr ibn Tufajl
Abu Naszr Muhammad al-Fárábi
The Incoherence of the Incoherence
On the Harmony of Religions and Philosophy
A Wikimédia Commons tartalmaz Averroës
(ibn Rusd) témájú médiaállományokat.
Averroës, részlet Raffaello: Az athéni iskola freskójából
Averroës, eredetileg ibn Rusd (arab betűkkel ابن رشد – Ibn Rušd), teljes nevén Abu l-Valíd Muhammad ibn Ahmad al-Barbari (arabul أبو الوليد محمد بن أحمد البربري – Abū l-Walīd Muḥammad ibn Aḥmad al-Barbarī; Córdoba, 1126. április 14. – Marrákes, 1198. december 10.) középkori arab filozófus, tudós, aki az Ibériai-félszigeten élt az Almorávidák, majd az Almohádok birodalmában. Célja a Korán tökéletesebb megértése volt az arisztotelészi filozófiai eszmék segítségével.
Destructio destructionis (Taháfut at-Taháfut / „Az összeomlás összeomlása”) című művében szembeszállt korának általános filozófiaellenes hangulatával és bizonyítja, hogy az al-Gazáli által Taháfut al-falászifa („A filozófusok összeomlása”) című könyvében kifejtett misztikus nézetek hibásak, még csak nem is filozófiai igényességgel kigondolt tételek. Azt állította, hogy az anyag és a mozgás örökkévaló, nem valamiféle teremtés eredménye; tagadta az individuális lélek halhatatlanságát és a túlvilági életet.
Córdobában született. Apja és apai nagyapjai is kádi volt; ő maga is kádi lett, előbb Sevillában, majd Córdobában. Teológiát, jogot, orvostudományt, matematikát és filozófiát tanult. Abu Bakr ibn Tufajl ajánlatával 1182-ben került az almohád Abu Jaakúb Júszuf kalifa udvarába mint háziorvos, majd a kalifa halálát követően annak fia, al-Manszúr szolgálatában állt. A kalifa megbízásából kezdett hozzá Arisztotelész műveinek fordításához és értelmezéséhez.
Averroës tizenegy éven keresztül volt Jaakúb al-Manszúr udvarában, amikor a kalifa a filozófus ellenfeleinek intrikáinak befolyására először egy Córdoba közeli kis helységbe, majd Marokkóba száműzte. A vád szerint Averroës az ókoriak filozófiáját művelte az igaz hit rovására. Műveit elégették. Marrákesben halt meg.
Averroës filozófiájának célkitűzése Arisztotelész arab, újplatonikus értelmezésének helyesbítése volt. Arisztotelésznek olyan tiszteletet adott, amilyen abban a korban csak egy vallásalapítónak járt, így az arisztotelészi tanokhoz igazította számos vallási kérdés megválaszolását. Ilyen tanítása volt az, miszerint Isten létezését a kinyilatkoztatástól függetlenül is bizonyítani lehet, az értelem segítségével. Ugyancsak Arisztotelészt követte a lélek halhatatlanságát illetőleg: azt állította, hogy a lélek nem halhatatlan, de az értelem (núsz) az. Mindezen nézetei miatt az ortodox muszlimok – sőt a keresztények is – elítélték tanait, ami válasz volt al-Gazáli könyvére A filozófusok összeomlása címmel, amely azt hivatott kimutatni, hogy mivel minden igazság már meg van írva a Koránban, nincs szükség a kinyilatkoztatástól független spekulációkra. Averroës egy másik könyvvel válaszolt, Az összeomlás összeomlása cíművel.
Írásaiban arra vállalkozott, hogy bebizonyítsa a lényegi egyezést a vallásjog (saría) és a filozófia (falszafa) között. Főbb műveiben, a Döntő értekezésben (Faszl al-makál) és Platón Államához írt kommentárjában arra mutatott rá, hogy a filozófia és a vallás célja ugyanaz: az egyik a másiknak „társa és nevelő nővére”. Az igazság egy, csak az emberek különböző utakon keresik és magyarázzák. Azonban csak a filozófus képes, jogosult, sőt köteles demonstratív érveléssel kifejteni a profetikusan kinyilatkoztatott törvény legmélyebb, belső jelentéseit. Így ebben a tanításában csatlakozott Platónhoz és ő is megkülönböztette a filozófus természetet és a tömeget. A filozófus természetet újabb két csoportra osztotta: a teológusokra és a filozófusokra. A tömegnek közvetlen jelentésében kell elfogadnia a Szentírás történeteit, példabeszédeit. A Szentírásban foglalt teljes igazságot azonban csak a filozófus természet képes felfogni. Azonban mindenkinek egyformán kell elfogadni a Korán bizonyos állításait, mivel ezen állítások Isten kinyilatkoztatásai. Ezért – állította Averroës – a saría felsőbbrendű a nomosznál (gör. szó, jelentése: ember alkotta törvények).
Averroës lélekre vonatkozó tanítása tagadta a lélek halhatatlanságát, ugyanakkor különbséget tett az aktív és a potenciális intellektus között. Az aktív intellektus (isteni ész) nyújtja az intelligibilis formákat, a passzív intellektus (ember) pedig felveszi ezeket. A formák aktualizálódása a potenciális intellektusban konkrét emberre vonatkozóan eredményezi az individuálisan szerzett intellektust.
Averroës műveit már a 13. század elején Skóciai Mihály latinra fordította. Európai hatása nemcsak a skolasztikusokra volt nagy, hanem mindazon szabadgondolkodók körében, akik tagadták a halhatatlanságot. Követőit averroistáknak nevezték.
Atlasz – Filozófia. Athenaeum, 1999. ISBN 963-85962-3-6
Averroës (Ibn Rusd) – Terebess e-tár
Bertrand Russell: A Nyugati filozófia története. Göncöl Kiadó ISBN 963-9183-48-2
Filozófiai kisenciklopédia. Magyar Könyvklub, 1993 ISBN 963-09-3673-9
Goldziher Ignác: Az arab irodalom rövid története. Budapest: Kőrösi Csoma Társaság. 2005. ISBN 9638378212
ISNI: 0000 0001 2122 9902
Az arab világ portálja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Averroës&oldid=24288508”
Szócikkek arab nyelvű tartalommal
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. október 9., 20:58
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.