hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu id es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu cy hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en
Nulla energiaigényű építkezés: érdemben nem drágább
2020. november 02. hétfő, 08:08
Jövőre már minden új építésű ingatlan energiaigényét – így a lakóházakét is – legalább 25% mértékben megújuló energiaforrásból kell biztosítani. Ezt az előírást az épülő lakóházak több módon is teljesíthetik, de csak a hőszivattyú technológia képes egyszerre biztosítani a megújuló részarányt, és egyben fűteni, használati meleg vizet előállítani és hűteni is. (PR-cikk)
2021-től minden új építésű ingatlan energiaigényét – így a lakóházakét is – legalább 25% mértékben megújuló energiaforrásból kell biztosítani. A szabályozás azokra az épülő ingatlanokra is kiterjed, amelyek nem szereznek használatbavételi engedélyt 2020. december 31-ig. A 25%-os előírást az épülő lakóházak több módon is teljesíthetik, de csak a hőszivattyú technológia képes egyszerre biztosítani a megújuló részarányt, és egyben fűteni, használati meleg vizet előállítani és hűteni is. A Daikin ezért 2021-ben a hőszivattyúk iránti kereslet legalább 50%-os növekedésére számít.
A kibocsátott CO2 csökkentése elemi érdeke az emberiségnek, hiszen csak így lehet mérsékelni a klímaváltozás negatív hatásait. Az Európai Unió célkitűzése, hogy 2050-re a tagállamok épületállománya szén-dioxid-mentes legyen, hiszen Európában a végső energiaigény 52 százaléka fűtésből és hűtésből származik, míg 25 százalékot a villamosenergia-előállításra használnak fel, 23 százalékot pedig a közlekedésben. Az unió célkitűzéseit egyébként a Daikin is támogatja, hiszen egyrészt több lépcsőben 180 szabadalmát osztotta meg a klíma- és hőszivattyú gyártókkal az élhető bolygó érdekében, másrészt - csatlakozva az uniós célokhoz - termékei és szolgáltatásai által okozott CO2-kibocsátás nullára csökkentését tűzte ki célul 2050-re. Az épületek energiaigényének csökkentésével nem csupán takarékoskodni lehet, hanem a lakosság és a vállalatok így maguk is hozzájárulnak a kisebb CO2-kibocsátáshoz. Ebben a folyamatban kulcsszerep juthat a hőszivattyús technológiának, amely nem csupán környezetbarát gépészeti megoldás az ingatlanok fűtésére, hűtésére, továbbá használati meleg víz előállítására, hanem az új épületek megújuló energia részarányára vonatkozó energetikai elvárást is teljesíti, valamint a megújuló energiára vonatkozó közös európai célok teljesítéséhez is hozzájárul.
2021: 25% a minimális megújuló energia részaránya – számos megoldás az előírás teljesítésére
A 2021. január 1-jén életbe lépő új szabályozás szerint „Az épület energiaigényét az összesített energetikai jellemző méretezett értékéhez viszonyítva legalább 25%-os mennyiségben olyan megújuló energiaforrásból kell biztosítani, amely az épületben keletkezik, az ingatlanról származik vagy a közelben előállított”. A megújuló energia 25%-os minimális részarányát több módon el lehet elérni. A Daikin Hungary Kft. arra hívja fel a figyelmet, hogy a különböző megoldások közül azt érdemes választani, amely nem csupán a szabályozásnak felel meg, de több funkciót – fűtés, hűtés, melegvíz-előállítás – is ellát, és alacsonyabb üzemeltetési költség mellett magasabb komfortérzetet biztosít. Az építtetők alternatív gépészeti megoldásokkal is elérhetik a 25%-os megújuló energia küszöböt, de ezek a berendezések hűtésre egyáltalán nem, melegvíz-készítésre pedig csak korlátozottan képesek.
Ha a felhasználó a fűtést és a hűtést a legolcsóbb megoldással szeretné kivitelezni, akkor dönthet a split hűtő-fűtő klíma felszerelése mellett, amely alkalmazásával már teljesíthető a szabályozás. A split klímákkal fűteni és hűteni is lehet, ám hideg időben hátrányosan befolyásolhatja a komfortérzetet az, hogy a lakás hőmérséklete csak a levegő keringtetésével szabályozható. A Daikin számítása szerint 50 négyzetméterre vonatkoztatva a split klíma bekerülési költsége telepítéssel együtt eléri a 250-350 ezer forintot. A split klímák fűtési célú használatának hátránya még, hogy a külső hőmérséklet süllyedésével párhuzamosan csökken a klímák hatékonysága: -15 Celsius fokos külső hőmérsékletnél egy split klíma a névleges teljesítményének csupán 50%-át tudja leadni. Ezzel együtt a lakás melegvíz-ellátása sem lesz megoldott.
„Aki klímával való fűtésen gondolkodik, annak érdemes egy adott készülék forgalmazói katalógusban jelzett működési tartományát összevetnie szűkebb lakókörnyezete lokális átlaghőmérsékletével, hiszen egy berendezés nagy eltérést mutathat -10°C vagy -20°C külső hőmérséklet esetén. Ahogy a külső hőmérséklet esik, egy készülék fűtési teljesítménye drasztikusan lecsökkenhet. Azaz nem csak az fontos, hogy a berendezéssel milyen alsó hőmérsékleti határig lehet fűteni, hanem az is, hogy alacsony külső hőmérsékletek mellett mekkora fűtési teljesítmény leadására képes. Aki hidegebb országrészen lakik, annak célszerű olyan berendezést választania, ami névleges kapacitását tartósan, akár -15°C mellett is képes megtartani” – mondja Pécsi István, a Daikin Hungary Kft. lakossági értékesítési vezetője.
A megújulóenergia-használat feltételeit egy hőszivattyús melegvíz-előállító készülékkel is el lehet érni, amely 200-250 literes kapacitásával képes ellátni egy átlagos család melegvíz-igényét. Ennek bekerülési költsége már inkább 4-500 ezer forint körül mozog.
A komplett, mindenre kiterjedő megoldás egy levegő-víz hőszivattyús rendszer telepítése lehet, amellyel a hűtés-fűtés és melegvíz-készítés is biztosított, bekerülési költsége pedig kb. 1,2 millió forinttól indul. A hőszivattyú előnye, hogy magas komfortot biztosít és alacsony költségszinten üzemeltethető, ráadásul a karbantartási igénye sem haladja meg egy gázkazánét és kémény sem kell hozzá. Így nemcsak a kémény kivitelezése, karbantartása, hanem egy plusz közmű kiépítése is megspórolható. „A hőszivattyút ugyanúgy elég évente egyszer karbantartani, mint egy gázkazánt, és ennek költsége sem kiugró, mintegy 25 ezer forintos díjjal tervezhető” – teszi hozzá Pécsi István. A hőszivattyú a split klímákkal szemben hatékonyabb működésű, és bírja a mínuszokat is: akár -15 Celsius fokos hőmérsékletig nyújtja a névleges teljesítményét, és a jósági fokban – vagyis az 1 kW energiából előállított fűtési energia értékében – is jóval hatékonyabb, mint a gázkazán. „Egy fokkal magasabb beltéri hőmérséklet-növeléshez a hőszivattyú 40%-kal kevesebb energiát használ fel, mint egy kondenzációs gázkazán” – mondja Pécsi István. További előnye a hőszivattyúnak, hogy kedvezményes Geo- vagy H-tarifa is igényelhető utána a szolgáltatónál, amelynek díja akár 30-40 %-kal kedvezőbb, mint az A és B tarifáé, így a fűtés költsége lényegesen kedvezőbb a gázfűtésénél.
Hőszivattyú: rejtett technológiai tartalékok
Egy vizes rendszerű hőszivattyú beépítése a felhasználók számára további előnyöket jelenthet a jövőben. A villamoshálózat a csúcs- illetve völgyidőszak jelentősen eltérő fogyasztási értékének, valamint az időjárásfüggő megújuló energiaforrások integrálása következtében jelentős terhelésingadozásnak van kitéve. A hálózat részéről ez magasabb karbantartási, bővítési költséggel jár. A jövőben ezt a terheléskülönbséget csökkenteni lehet azzal, ha a hőszivattyú völgyidőszakban végzi el az otthon felfűtését, hűtését vagy a használati meleg víz elkészítését, míg csúcsidőszakban lekapcsol. Ez okos mérők beiktatásával az áramszolgáltató jelzése alapján történhet, cserébe a felhasználó számára további árkedvezményt is biztosíthat. Ennek a megoldásnak Magyarországon jelenleg még nincs kiépített rendszere, üzleti modellje, de az európai minták alapján néhány éven belül akár tömegével elterjedhet.
Utoljára frissítve: 2020. november 02. hétfő, 12:14
Tovább a rovatban: « Változást lengetett be az ITM a napelemes elszámolásban A tulajdonosok 84 százaléka tartja szükségesnek ingatlana energiahatékonysági felújítását »
Foglalkoztatási feszültségek az építőiparban
Hőszivattyú technológia: kulcs az európai épületállomány megújításához
Építők Napja: köszönet 375 ezer kollégának!
A vállalkozók nem tudják viselni az építőanyag-áremelkedés terheit
Pluszenergiás házzal készül a PTE MIK csapata az idei Solar Decathlonra
Kevés energiahatékony ingatlan van Magyarországon
2016 óta 12 szintű energetikai besorolást kell alkalmazni az ingatlanok energetikai állapotára, az elmúlt évek intenzív felújítási, korszerűsítési hullámától függetlenül az ingatlanok mintegy 10 százaléka tekinthető kimagasló energiahatékonyságúnak.
VIII. Környezetbarát Nap a Weishauptnál
Szeptember 8-án már nyolcadik alkalommal került megrendezésre a Környezetbarát Nap a Weishaupt Hőtechnikai Kft. szervezésében.
Áremelkedés: kétszer akkora az építésgazdaságban, mint a fogyasztói szegmensben
Az ÉVOSZ tapasztalatai szerint megrendelői oldalról első számú üggyé a finanszírozhatóság kérdése vált.
Országos szakmai roadshow indult az építési célú közbeszerzésekről
A rendezvénysorozatot a Közbeszerzési Hatóság az ÉVOSZ-szal és a Magyar Mérnöki Kamarával közösen szervezi.
Egyesül az E.ON Hungária Csoport tulajdonában álló három versenypiaci energiakereskedő vállalat
Szeptember 30-án az ELMŰ-ÉMÁSZ Energiakereskedő Kft. és az ELMŰ-ÉMÁSZ Energiaszolgáltató Zrt. jogutódlással beolvad az E.ON Energiamegoldások Kft.-be.
Jelen honlap kiadója a Magyar Épületgépészek Szövetsége (MÉGSZ)
Felelős szerkesztő: Bozsó Béla
Szerkesztő: Zámbori Bíró Tamás
Hirdetési vezető: Kárpáti Zoltán
A MÉGSZ székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 132-144.
A MÉGSZ elérhetősége, ami rendszeresen kapcsolattartásra szolgáló elektronikus levelezési cím: megsz@megsz.hu
A szolgáltatót nyilvántartásba vevő hatóság: Baranya Megyei Bíróság PK 60.113/1990 Adószám: 19030270-2-43
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság sajtótermék nyilvántartási száma: CE/22507-5/2020
Kamarai tagság: Pécs-Baranya Kereskedelmi és Iparkamara
A tárhelyszolgáltató adatai: Integrity Kft. 1132 Budapest, Victor Hugo u. 18-22, tel.: 1/450 26 60 office@integrity.hu
ACO energetika energiahatékonyság GMBSZ Gyárfás Attila gázipari jogszabályok Innovatív technológiák klímavédelem környezetvédelem megújuló energia MMK MÉGSZ napelem napkollektor oktatás Országos Magyar Épületgépészeti Napok Siemens Testo építőipar épületenergetika
Copyright © 2022 Épületgépész. All rights reserved.