fr en hu hu hu hu hu hu hu hu en la sl hu da hu ro hu cs hu ca hu fr hu fr hu en hu da en nl en sv da hu sv hu en hu hu hu en hu en hu fr hu pl hu de hy hu oc hu da hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en es en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt bg hu hu hu hu hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de nl de am an da ar ar arz en en sv en az ku uz bcl de lt en ru sv bg new en bn bpy br hbs_lat ca pt en mhr id mzn tt hbs_lat pl vi cy da de fr hsb el ca eo es et eu fa fi et nn fr it da en fy de hu ja nds gd lt gn de ku he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id fr en es is it ja jbo sv ka en kk ta ko en de ku sk pl cs it lb hbs_cyr it en fr hu lt lv hi en pl en ru en ms en ml be mr ru ms my ru en ceb it nds af ne nl nb nb fi tl fr it or ta pa id cs mai pl pnb pt io ro ru ru bxr es jbo sd it hbs_lat de si en sk sl fy et sq hbs_lat nl en sv hu en ta te en en th tr ceb tr tr oc it en ug fy ur uz fr vi en tr ceb pl zh fa xmf he en zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 19.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk az 1964. évről szól. Az 1964-es számról szóló cikket lásd itt: 1964 (szám).
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek – 2010-es évek
2.1 Államok vezetőinek listája 1964-ben
2.3 1964 a légi közlekedésben
2.4 1964 a vasúti közlekedésben
január 31. – A Magyar Televízióban először kerül adásba az ismeretterjesztő tudományos híradó, a Delta.[1]
március 5. – A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja a polgári törvénykönyvet.[2]
március 8. – Karol Wojtyła érseki beiktatása a Wawelben.[3]
március 27. – Az ún. nagypénteki földrengés Alaszka déli partjainál.
március 31. – Miután João Goulart brazil elnök egy riói nagygyűlésen bejelenti az átfogó államosítási programját a hadsereg fellázad ellene. (Két nappal később a szomszédos Uruguayba menekül.)[4]
április 17–20. – A csehszlovák koncepciós perek egyik felelősének, Rudolf Barák korábbi belügyminiszternek a pere, akit törvénysértő eljárás vádjával 15 évi börtönbüntetésre ítélnek.[5]
április 22. – New York Cityben, a New York-i Világkiállítás megnyitásánál néhány vietnámi háború ellen tiltakozó, ülősztrájkot tartó fiatalt először neveznek hippinek az amerikai tévében, a kifejezés ezután kap ismertséget.
május 28. – Jeruzsálemben a Palesztin Nemzeti Kongresszus megalakítja a PFSZ-t.
június 14. – A „legeredményesebb” nemzetgyűlési választások Csehszlovákiában, ahol a választók 99,99%-a szavaz a Nemzeti Front jelöltjeire.[6]
július 31. – A Tonkini incidens kezdete.
augusztus 1. – Manlio Brosio az új NATO–főtitkár.
augusztus 10. – Szalima Masamba mohéli királynőt a franciaországi Pesmes Szent Hilár templomában örök nyugalomra helyezik.
szeptember 11–16. – Tito Budapesten tárgyal.[7]
szeptember 20–23. – I. Hailé Szelasszié etióp császár hivatalos látogatáson Magyarországon tartózkodik.[8]
szeptember 17. – Jugoszláv együttműködési egyezmény a KGST-vel.[9]
október 6. – Felbocsátják a Kozmosz–47-et. (Ez volt a Voszhod űrtrojka ember nélküli főpróbája. Az űrhajó másnap sikeresen földet ért a Szovjetunió előre megadott területén.)[10]
október 11. – Kádár János a magyar párt- és kormányküldöttség élén egyhetes látogatásra Lengyelországba utazik. (Október 18-án tér haza.)
Fellövik a szovjet Voszhod–1 űrhajót Bajkonurból.[10]
Moszkvában ülésezik az SZKP Központi Bizottságának Elnöksége – Nyikita Hruscsov távollétében –, ahol Mihail Szuszlov, a párt fő ideológusa, Alekszandr Selepin, a Szovjetunió Minisztertanácsa elnökének első helyettese, valamint Nyikolaj Ignatov, az Oroszországi Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság Legfelsőbb Tanácsa Elnökségének elnöke Hruscsovnak minden tisztségéből való felmentését javasolják, és az ebben az időben az abháziai Picundában üdülő Hruscsovot hivatalos ürüggyel szabadsága megszakítására ösztönzik.
október 13. – Hruscsov Moszkvába érkezik, és megkezdődik az SZKP KB Elnökségének kibővített ülése, amelyen Hruscsov is megjelenik, amikor is Anasztaz Mikojan államfő, a Szovjetunió Legfelsőbb Tanácsa Elnökségének elnöke kivételével heves vitában kikelnek Hruscsov ellen, és a távozását kívánják. (Bár Hruscsov értesült az ellene szőtt, kis októberi forradalomnak csúfolt összeesküvésről, mégsem tett ellene semmit, ennek ellenére meglepetésként éri a heves reakció, és először még harciasan visszatámadva nem fogadja el, hogy saját akaratából távozzon a hatalomból, azonban estére megváltoztatja véleményét, és belenyugszik a plénum döntésébe.)
október 14. – Az SZKP KB Elnöksége az SZKP Központi Bizottságához fordul azzal a kéréssel, hogy Hruscsovot „idős korával és megromlott egészségi állapotával” való indoklással minden párt- és állami funkciójából mozdítsa el, amibe Hruscsov látszólag rezignáltan beleegyezik.
Hruscsov helyére első titkárnak az SZKP KB Leonyid Brezsnyevet nevezi ki, míg a minisztertanács elnökévé (kormányfő) a Szovjetunió Legfelsőbb Tanácsa Elnöksége Alekszej Koszigint teszi meg. (Brezsnyev 1977-től a Szovjetunió államfője lesz, és a haláláig, 1982-ig tölti be a tisztségeit, míg Koszigin a súlyos betegsége miatti lemondásáig, azaz 1980-ig marad a pozíciójában, de két hónappal később elhunyt még abban az évben.)
Nagy-Britanniában a Harold Wilson vezette Munkáspárt nyeri a választásokat.
Az első kínai atomrobbantás.
Az MSZMP Politikai Bizottsága Biszku Béla vezetésével Kádár János távollétében a szovjet eseményeket tárgyalja meg.
Nagy-Britanniában II. Erzsébet királynő Harold Wilson munkáspárti vezetőnek ad miniszterelnöki felhatalmazást. (Wilson 1970-ig tölti be a kormányfői tisztséget.)[11]
október 18. – Kádár János vonattal hazaérkezik Budapestre Lengyelországból, és a Nyugati pályaudvar előtt nagy közönség jelenlétében beszédet mond, amit a Magyar Rádió élő egyenes adásban közvetít, és melyben Kádár kitér Hruscsov leváltására is, és Hruscsov érdemeit méltatva értékeli az új helyzetet.
I. Sarolta luxemburgi nagyhercegnő lemond a trónról a fia, I. János javára.[12] (Uralkodik 2000-ig, a lemondásáig.)
Ismét Antonín Novotnýt választják Csehszlovákia köztársasági elnökévé.[13] (Novotný 1968-ig, a leváltásáig tölti be az államfői tisztséget.)
november 21. – Budapesten felavatják az új Erzsébet hidat. (Tervezője Sávoly Pál.)
november 28. – A Mariner–4 elindul a floridai Cape Canaveral űrközpontból a Mars felé.
december 7–13. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetségének (JKSZ) VIII. kongresszusa. (A második világháború óta először vitatják meg nyilvánosan a nemzetek közötti viszonyokat, továbbá a JKSZ egyik fő feladatául a nacionalizmus elleni harcot jelölik meg.)[14]
Államok vezetőinek listája 1964-ben[szerkesztés]
1964 a légi közlekedésben[szerkesztés]
1964 a vasúti közlekedésben[szerkesztés]
Április 11-ét, József Attila magyar költő születésnapját a Magyar költészet napjává nyilvánították.
január 1: A BBC elindítja az Egyesült Királyságban a Top of the Pops-t, a világ leghosszabb időn keresztül sugárzott és egyik legközismertebb könnyűzenei műsorát.
The Beatles: A Hard Day’s Night, Beatles for Sale, Meet the Beatles
The Beach Boys: All Summer Long
Bob Dylan: The Times They Are A-Changin’, Another Side of Bob Dylan
The Rolling Stones: The Rolling Stones
The Kinks: The Kinks
január 29. – február 9. IX. Téli olimpiai játékok Innsbruckban. 36 ország részvételével.
október 10. – október 24. XVIII. Nyári olimpiai játékok Tokióban. 93 ország részvételével.
John Surtees nyeri a Formula–1 világbajnokságot a Ferrari csapattal.
A Ferencváros nyeri az NB1-et. Ez a klub 19. bajnoki címe.
január 7. – Nicolas Cage amerikai színész
január 17. – Michelle Obama, Barack Obama felesége
január 23. – Mariska Hargitay, amerikai filmszínésznő
január 29. – Schnell Ádám, Jászai Mari-díjas magyar színész, érdemes művész
február 3. – Görög László, Jászai Mari-díjas magyar színész
február 8. – Szulák Andrea, színésznő, énekesnő, műsorvezető
február 15. – Chris Farley, amerikai színész komikus († 1997)
február 27. – Für Anikó, Jászai Mari-díjas magyar színésznő, érdemes művész
március 9. – Juliette Binoche francia színésznő
március 17. – Rob Lowe, amerikai színész
március 25. – Bochkor Gábor, magyar műsorvezető
március 27. – Kispál András gitáros, zeneszerző
március 30. – Tracy Chapman amerikai fekete bőrű zeneszerző, énekesnő
április 3. – Marco Ballotta, olasz labdarúgó
április 7. – Russell Crowe filmszínész
április 29. – Federico Castelluccio, olasz-amerikai színész, festőművész
április 29. – Varnus Xavér magyar orgonaművész, író
május 2. – Mészáros Zoltán, magyar színész-rendező
május 3. – Oberfrank Pál, Jászai Mari-díjas magyar színész
május 4. – Máthé Zsuzsa festőművész
május 7. – Hiller István történész, politikus, az MSZP volt elnöke
május 16. – Bérces Edit ultramaratoni futó, világcsúcstartó, világ- és Európa-bajnok
május 25. – Molnár Miklós jogtudós, közigazgatási jogász, ügyvéd († 2016)
május 26. – Tobias Künzel, a Die Prinzen nevű német együttes frontembere és billentyűse
június 3. – Féderer Ágnes újságíró († 2022)
június 7. – Székely János teológus
június 15. – Michael Laudrup dán labdarúgó, edző
június 20. – Hevesi Tamás, magyar énekes
július 11. – Tardos Gábor, magyar matematikus
július 16. – Nino Burdzsanadze, grúz politikus
július 17. – Heather Langenkamp, amerikai színésznő
július 20. – Chris Cornell, amerikai rockzenész, dalszerző († 2017)
július 26. – Bogár János ultramaratoni futó
július 26. – Sandra Bullock amerikai filmszínésznő
július 31. – C. C. Catch, német popénekesnő
augusztus 8. – Keresztes Ildikó énekesnő, színésznő
augusztus 27. – Gundel Takács Gábor újságíró, műsorvezető, sportriporter, kommentátor
szeptember 2. – Keanu Reeves angol-kanadai színész
szeptember 20. – Szalai Miklós, történész, a fiatal nemzedékhez tartozó egyik legismertebb vallásfilozófiával foglalkozó magyar ateista filozófus
szeptember 20. – Vörös István, József Attila-díjas költő, prózaíró, kritikus, irodalomtörténész, esszéista
szeptember 22. – Gécsek Tibor kalapácsvető
október 2. – Vitalie Vrabie moldovai közigazgatási-, majd védelmi miniszter
november 20. – Katharina Böhm svájci színésznő
december 23. – Eddie Vedder, amerikai zenész, a Pearl Jam énekese
február 8. – Ernst Kretschmer, német pszichiáter (* 1888)
február 14. – Csathó Kálmán, író, rendező (* 1881)
március 10. – Dallos Sándor, író (* 1901)
március 18. – Norbert Wiener, amerikai matematikus (* 1894)
március 23. – Peter Lorre, magyar származású amerikai színész (* 1904)
április 5. – Douglas MacArthur, az USA tábornoka (* 1880)
április 10. – Beke Ödön nyelvész, finnugrista, az MTA tagja (* 1883)
május 27. – Dzsaváharlál Nehru, India miniszterelnöke (* 1889)
május 30. – Szilárd Leó, fizikus (*  1898)
június 3. – Frans Eemil Sillanpää, Nobel-díjas finn író (* 1888)
augusztus 7. – Szalima Masamba mohéli királynő (* 1874)
szeptember 1. – Joachim Ferenc, festőművész (* 1882)
szeptember 1. – Szüdi György, József Attila-díjas költő (* 1909)
szeptember 12. – Fitz József, könyvtáros, nyomdászattörténész (* 1888)
szeptember 29. – Csurka Péter, újságíró, író (* 1894)
október 15. – Cole Porter, amerikai zeneszerző (* 1891)
október 20. – Herbert Hoover, az USA 31. elnöke (* 1874)
október 28. – Szabó Károly műszerész, 1944-ben a svéd követségen Raoul Wallenberg munkatársa (* 1916)
november 21. – Hanzó Lajos, Kossuth-díjas magyar történész, pedagógus (* 1915)
november 24. – Mányai Lajos, színművész (* 1912)
A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
Charles Hard Townes, Nyikolaj Basov, Alekszander Prokorov
Konrad Bloch, Feodor Lynen
Jean-Paul Sartre (nem vette át)
↑ Szűcs Gyula: 57 évvel ezelőtt vetítették először a hipnotikus zenéjű Deltát (magyar nyelven). port.hu, 2021. január 31. (Hozzáférés: 2021. február 7.)
↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 153. o.
↑ Górny, Grzegorz–Kovács Péter, T: Szent II. János Pál pápa élete. In.: Rubicon. XXX. évf., 334. (2019/6.) sz., 14. oldal, ISSN 0865-6347
↑ Nagy Gábor: Támadó felállás. In.: HVG. XLI. évfolyam, 2019/2. (2061.) szám, 37. oldal, ISSN 1217-9647
↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 153. o.
↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 153. o.
↑ Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
↑ Várkonyi, Tibor: Õcsászári felsége8 (magyar nyelven). C3. (Hozzáférés: 2018. április 9.)
↑ Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
↑ a b Schuminszky Nándor: „Az Ön űrrepülése törölve…” – Elvetélt űrtervek a múlt században. III. rész. Az első többszemélyes űrhajók. In.: Haditechnika. XLVIII. évf., 2014/2. sz., 34. oldal
↑ Matz 296. o.
↑ Matz 290. o.
↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 153. o.
↑ Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
↑ Baló–Lipovecz:  Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
↑ Matz:  Matz, Klaus-Jürgen. Ki mikor uralkodott, kormányzott?. fordította: Hulley Orsolya. Magyar Könyvklub, Budapest (2003). ISBN 963 547 849 6
A Wikimédia Commons tartalmaz 1964 témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1964&oldid=25292294”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 19., 21:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.