hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu en hu hu en hu en hu en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu
„Kis-Duna” változatai közötti eltérés – Wikipédia
A lap 2008. december 2., 15:37-kori változata
625 bájt hozzáadva ,  13 évvel ezelőtt
A lap 2008. szeptember 19., 23:01-kori változata (szerkesztés)
VolkovBot (vitalap | szerkesztései)
a (Bot: következő hozzáadása: no:Lille Donau)
A lap 2008. december 2., 15:37-kori változata (szerkesztés) (visszavonás)
[[Kép:Kis-Duna torkolata.JPG|bélyegkép|250px|A Kis-Duna torkolata Gútánál]]
A Csallóközi '''Kis-Duna''' (Csalló) a leghosszabb és legnagyobb Duna-ágDunaág, amely [[Pozsony]] alatt ágazik ki a fő mederből. Síksági folyó, egyenletesen mérsékelt folyása van. Csatornán folyik egészen [[Dunahidas]] községig, onnan tovább az eredeti medrében 30-50 méter közötti szélességben, számos kanyarral, jellegzetes ártéri erdőktől övezve. A Kis-Dunába torkollnak a [[Fekete-víz]] a [[Tőkési-ág]] és a [[Dudvág]]. [[Gúta|Gútánál]] folyik bele a [[Vág]]ba, majd együtt vele [[Komárom]]nál a [[Duna|Dunába]].
A középkortól a legfontosabb hajózható ág volt, a Mosoni-Dunát csak kisebb hajók használhatták, a kettő közti többi ág pedig változó medrű, hajózhatatlan volt (A mai Nagy-[[Duna]] medret [[Mária Terézia]] ásatta - kotortatta ki.). A Csallóközt behálózó mellákágak felső végét gyakran lezárták, és lejjebb (a régi Dunaágnév helyett) patak elnevezéssel folyik bele. A Kis-Dunába torkollnak a [[Fekete-víz]] a [[Tőkés-patak]] és a [[Dudvág]]. [[Gúta|Gútánál]] folyik bele a [[Vág]], majd együtt vele [[Komárom]]nál a [[Duna|Dunába]] torkollik.
135 km hosszan folyjafolyik körül a [[Csallóköz]]t, [[Európa]] legnagyobb folyami szigetétszigetrendszerének északi szélén, amely alatt található az egyik legnagyobb ivóvízkészlet is. E terület magyar nevének eredete összefügg a Csalló nevű Duna-ággal, amelyen a Kis-Duna értendő.
A Kis-Duna számos vízi élőlénynek szolgál otthonául. A madarak közül a [[szürkegém]], a [[búbos vöcsök]], a [[vadkacsa]], a [[halászsas]] és a [[szárcsa]], az emlősök közül a [[vidra]], a [[pézsmapocok]], a [[hód]] és a [[nyest]], a halak közül pedig a [[harcsa]], a [[ponty]] és a [[csuka]] élnek itt.
A folyón négy korabeli [[vízimalom]] maradt fenn, amelyek most [[múzeum]]ként működnek. [[Jóka|Jókán]], [[Tallós]]on és [[Pozsonyeperjes]]en cölöpös malmok, Gútán pedig úszó vízimalom található.
A Kis-Duna kiváló lehetőséget biztosít a [[víziturizmus]]ra, kezdők és kisgyerekes családok számára egyaránt alkalmas. A turisták által legismertebb és valószínűleg leglátogatottabb táborozóhely Jókán a cölöpös malomcölöpösmalom mellett található, ahol gyorsbüfé és étterem, valamint egy exkluzívabb Halászbüfé-étteremsöröző is van.
A folyón számtalan cölöpösmalom volt korábban, ebből négy még ma is látható felújítva-újjáépítve.
Kisebb számban voltak a folyón úszómalmok is, ezek közül már csak egy látható a [[gúta]]i holtágban.
A Duna és ágai háborítatlanul léteztek egészen addig, amíg ebbe a folyamatba bele nem avatkozott az ember. A folyó általában békésen folydogált a termékeny lapályon, néha azonban a megáradt víz veszedelmet jelentett a környékre. Alámosott, elsodort mindent, ami az útjában állt: gátat, kerítést, határmezsgyéket, fákat, de egész házakat is. Vitte magával a kavicsot, homokot, sarat és a termőföldet, azután másutt mindezt lerakta.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/wiki/Speciális:MobileDiff/4561630”