fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru hu hu en de de en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. április 17.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1964. május 13. (80 évesen)
Tompa László (Betfalva, 1883. december 14. – Székelyudvarhely, 1964. május 13.) erdélyi magyar költő, műfordító, Tompa Miklós rendező apja.
Elemi iskoláit Segesváron, a gimnázium alsó osztályait Székelykeresztúron végezte, majd Nagyszebenben érettségizett. 1902–1907 között elvégezte a jogot Kolozsváron. Itt jelent meg nyomtatásban első verse az Egyetemi Lapok-ban. Az egyetem elvégzése után Székelyudvarhelyre került közigazgatási gyakornoknak, 1918-ban vármegyei Udvarhely vármegye főlevéltárosának nevezték ki. Nem tett hűségesküt a román államnak, ezért a románok elbocsátották az állásából. Az első világháborút a városban vészelte át, mert egy gyermekkori sérülése miatt nem sorozták be. 1919-től ő szerkesztette a helyi Székely Közélet című lapot.
1920-tól kezdve több verse és műfordítása jelent meg Marosvásárhelyen, a Zord Idő című irodalmi lapban. Ebben az évben megnyerte a Zord Idő verspályázatát az Idegen falusi fogadóban című versével. Költeményei megjelentek az Erdélyi Szemle, a Napkelet, a Pásztortűz, az Ellenzék illetve az Erdélyi Helikon című lapokban.
1929-ben megkapta az Erdélyi Helikon nagydíját, 1941-ben a Baumgarten-díjat. 1943-ban lemondott a lapszerkesztésről és nyugdíjaztatását kérte, de 1944-ben elvállalta egy évre a magyar irodalom tanítását a székelyudvarhelyi gimnáziumban. 1955-ben kitüntették a Román Népköztársaság Állami Díjával. Bensőséges barátság fűzi a nagy erdélyi festő, az irodalmi élet egész galériájának portréját felvonultató zsögödi Nagy Imréhez, több versét a mester egy-egy festménye ihleti. Műfordítóként többek között Hans Christian Andersen, Johann Wolfgang von Goethe, Friedrich Hebbel, Hölderlin, Gottfried Keller, Nikolaus Lenau, Eduard Mörike, Rainer Maria Rilke, Friedrich Schiller, Theodor Storm és Stefan Zweig műveit tolmácsolta.
Erdély hegyei között, 1921
Ne félj. Versek; Erdélyi Szépmíves Céh, Cluj, 1929 (Erdélyi Szépmíves Céh kiadványa. IV. sorozat)
Hol vagy, ember? 1940
Régebbi és újabb versek (1955)
Tavaszi eső zenéje (Kolozsvár, 1980)
Erdélyi végzet alatt; Lazi, Szeged, 2007
Válogatott versek; vál., szerk. Fekete Vince; Hargita, Csíkszereda, 2014 (Székely könyvtár)
A magyar irodalom története
Kicsi Antal: Tompa László (monográfia) Kriterion, Bukarest, 1978
Kicsi Antal: Tompa László költészete (előszó) illetve Tompa László életének és munkásságának fontosabb adatai (függelék), a Tompa László: Tavaszi eső zenéje kötetben, Dacia Könyvkiadó, Kolozsvár, 1980
Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés V. (S–Zs). Főszerk. Dávid Gyula. Bukarest–Kolozsvár: Kriterion; Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 2010.
Tóth Béla: Tompa László élete és költészete. (A költő 60. születésnapjára); Jókai Ny., Sepsiszentgyörgy, 1944
ISNI: 0000 0001 1041 2293
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tompa_László&oldid=23786763”
Romániai magyar költők, írók
Fotó nélküli Író infobox sablont tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. április 17., 08:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.