hu sl hu hu hu hu hu sl hu hu hu hu hu hu hu it hu hu en hu hu hu hu hu et sl it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu gl hu hu hu hu hu hu hu it hu el en it zh sv it zh fr it eu de it zh de it zh fr it zh fr it zh fr it zh sv it zh en it zh hu hu hu hu hu sl sl sl hbs_lat sl sl pl sl es es es pl es pl es war en en sl sl en es pl pl pl pl pl pl pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it fr en it en it en en hu hu ceb en en hu hu it es en gl hu it en en hu hu it en en hu hu fi en en hu hu it en hu hu it en en cs hu nl en en hu hu it de en hu eo it en en ro hu it en en hu hu ceb en en hu hu it en en hu hu ceb nl en hu hu ceb en en hu hu it en en hu hu ceb de en hu hu it de en hu hu it fr en hu pt it en en hu hu it en en it hu it en en hu hu it de en hu hu it it en hu hu it sv en hu hu it en en hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en en en en en en en en en hu en en hu hu hu hu hu en en en en en en en de en en en en en hu hu hu ru hu ru nl en ca de de ru be it hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz en ru sv bg bn ca id hbs_lat da ceb de el es et eu fa fi fr ja lt gn ku he id it ja ka jv kk ko ku it lt ml nl nb nl pl pt ro ru en hbs_lat sv ta en tr fy uz vi pl zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikifajok tartalmaz Naja témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Naja témájú médiaállományokat és Naja témájú kategóriát.
A Naja a mérgessiklófélék családjának egy neme, ide tartoznak az úgynevezett valódi kobrák. Kobrának nevezik még néhány más genus fajait, például a királykobrát (Ophiophagus), de valamennyi közül a Naja nem tagjai a legismertebbek és leginkább elterjedtek. Különböző fajai Afrikában és Dél-Ázsiában (Arábiától a Fülöp-szigetekig) élnek.
A Naja elnevezés a szanszkrit nāga szóból ered, ami kígyót jelent.
Az utóbbi időkig a Naja nembe 20-22 fajt soroltak, de újabban felülvizsgálták a kobrák rokonsági viszonyait, ezért a források nagymértékben eltérhetnek.[1] A leginkább elfogadott a 2009-es taxonómiai revízió,[2] amely a Boulengerina és Paranaja nemeket egyesítette a Naja genusszal, amelynek így immár 28 tagja van.
Köpködőkobra (jobbra) és közönséges kobra (balra) méregfogának szerkezete
A különböző kobrafajok hossza igen eltérő, de többnyire elérik a másfél méteres méretet. A legnagyobb "valódi" kobrafaj az Afrikában honos erdei kobra, amely meghaladhatja a 3 métert is.[3] Valamennyiük jellegzetessége, hogy veszély esetén testük elülső negyedét felemelik a földről és fenyegetően széttárják csuklyájukat, hogy nagyobbnak tűnjenek.
A genus valamennyi tagja képes az ember számára is halálos marásra. A legtöbb faj mérgének fő komponensei neurotoxinok, melyek az idegrendszert támadják meg és bénulást okoznak, de sok esetben citotoxinokat is tartalmaznak, amelyek miatt a kígyómarás lokális duzzadással, majd szövetelhalással jár, valamint véralvadásgátló hatással is rendelkezik. Némely faj szívre ható kardiotoxinokat is termel.
Néhány Naja-fajnak, az úgynevezett köpködőkobráknak méregcsatornája nem a méregfog végén, hanem valamivel feljebb, az elülső felületen nyílik és képesek arra, hogy a hagyományos harapás helyett mérgüket messzire kilövelljék (vagyis az elnevezéssel ellentétben, valójában nem köpésről van szó). A méreg célbajuttatásának pontossága és távolsága nagyon változó lehet az egyes fajok között, de valamennyien elsősorban védekezésre használják ezt a képességüket. A bőrre kerülő kígyóméreg irritálhatja a bőrfelületet, ha azonban a szembe jut, akkor erős égető érzést okoz és ha nem mossák ki azonnal és alaposan, akkor ideiglenes vagy akár végleges vakság is lehet a következmény.
A Naja nem közegészségügyi szempontból is jelentős csoport, mert elterjedési területén minden évben nagyszámú kígyómarásért, sőt sok esetben halálozásért felelős. A kobrák egész Afrikában (még a Szahara egy részén is) és Délnyugat-, Közép-, Dél-,Délkelet- és Kelet-Ázsiában élnek. Marásuk jelentős - akár 45-50% - hányada azonban, ún. "száraz" marás, vagyis mérget nem juttatnak a sebbe.[13] A kezeletlen, mérgezéssel járó kígyómarás a pápaszemes kobra esetében 6,5-20%-ban jár halállal,[14] míg a közép-ázsiai kobránál ez akár 80% is lehet.[15] A kínai kobra méregfecskendezéssel járó marása 15-20%-ban halálos,[14] a feketenyakú köpködőkobránál 5-10%,[16] a fokföldi kobránál 50%,[14] az erdei kobránál 65-70%, a monoklis kobránál 7-13%,[17] a szamari kobránál pedig 55-60%.[18] A megfelelően kezelt kobramarásos esetek többsége gyorsan és teljesen gyógyul, de a fajtól és a marás helyétől függően így sem zárható ki teljesen a halálos végkifejlet. A legtoxikusabb méreggel rendelkező közép-ázsiai és fülöp-szigeteki kobra marása után gyorsan fellépnek a neurotoxikus tünetek és a halál akár 30 perc alatt beállhat. A fülöp-szigeteki kobra mérge szinte kizárólag idegmérgeket tartalmaz és a marás helyén alig okoz szövetpusztulást vagy fájdalmat és idejében adott szérummal gyors javulás áll be a páciens állapotában.[19] A közép-ázsiai kobra mérge azonban jelentős mennyiségű citotoxikus és kardiotoxikus komponenssel is rendelkezik, amelyek lokálisan duzzadást, hólyagosodást, szövetpusztulást és fokozott fájdalmat okoznak, és másodlagosan a vesét is károsítják.[20] Ennek a fajnak a marása kezelés nélkül 80%-ban halálos.[15]
A genus több, egymással közeli rokonságban lévő, és külsőre is hasonló fajkomplexumot tartalmaz, melynek tagjait sok esetben csak a közelmúltban választották szét.
Az angolai kobrát (Naja anchietae, (Bocage, 1879) Mertens (1937) az egyiptomi kobra (N. haje), míg Broadley (1995) az örvös kobra (N. annulifera) alfajának tartja, 2004-ben pedig Broadley és Wüster külön fajnak ismerte el.[21][22]
Az arábiai kobrát (Naja arabica Scortecci, 1932) a N. haje alfajának tartották, újabban önálló faj.[23]
Az Ashe-kobrát (Naja ashei Broadley & Wüster, 2007) csak nemrég írták le Afrikából.[24][25]
A feketesávos köpködőkobra (Naja nigricincta Bogert, 1940) a feketenyakú köpködőkobra alfajának számított, nemrég kapta meg a faj státuszt[26][27]
A szenegáli kobrát (Naja senegalensis Trape et al., 2009) N. haje nyugat-afrikai szavannai populációjától különítették el.[23]
A fekete erdei kobra (Naja guineensis) és a nyugat-afrikai sávos kobra (Naja savannula) önálló fajleírása 2017-es.[28]
A molekuláris biológiai vizsgálatok alapján a korábban különálló Boulengerina és Paranaja genusokat beolvasztották a Naja nembe.[26][29]
Angola, Botswana, Namíbia, Zambia, Kelet-Zimbabwe
Buchholz and Peters, 1876
Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság, Kongói Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, Gabon, Ruanda és Angola Cabinda tartománya
Botswana, Malawi, Mozambik, Dél-afrikai Köztársaság, Szváziföld, Zambia, Zimbabwe
Wüster and Broadley, 2007
Dél-Etiópia, Kenya, Szomália, Kelet-Uganda
Dél-Kína, Észak-Laosz, Tajvan, Észak-Vietnam
Kongói Demokratikus Köztársaság, Kongói Köztársaság, Angola Cabinda tartománya
Algéria, Burkina Faso, Csád, Egyiptom, Eritrea, Etiópia, Kenya, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, a Kongói Demokratikus Köztársaság északi része, Líbia, Mali, Mauritánia, Marokkó, Niger, Nigéria, Szomália, Szudán, Tanzánia, Togo, Tunézia, Uganda, Nyugat-Szahara
Banglades, Bhután, Mianmar, Kambodzsa, Dél-Kína, Kelet-India, Laosz, Északnyugat-Malajzia, Nepál, Thaiföld, Tibet délkeleti része, Vietnam
Benin, Burkina Faso, Kamerun, Ghána, Guinea, Elefántcsontpart, Mali, Gambia, Mauritánia, Niger, Nigéria, Szenegál, Togo
Slowinski & Wüster, 2000
Angola, Benin, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Csád, Kongói Demokratikus Köztársaság, Kongói Köztársaság, Etiópia, Gabon, Ghána, Gambia, Guinea, Bissau-Guinea, Elefántcsontpart, Kenya, Libéria, Malawi, Mali, Mozambik, Niger, Nigéria, Ruanda, São Tomé, Szenegál, Sierra Leone, Szomália, Dél-afrikai Köztársaság, Szudán, Tanzánia, Togo, Uganda, Zambia, Zimbabwe
Angola délkeleti része, Botswana, Malawi, Mozambik, Szomália, Namíbia északkeleti része, Dél-afrikai Köztársaság, Szváziföld, Tanzánia, Zambia, Zimbabwe
Kamerun, Kongói Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság, Gabon
Banglades, Bhután, India, Nepál, Pakisztán, Srí Lanka
Angola, Namíbia, Dél-afrikai Köztársaság
Angola, Benin, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Csád, Kongói Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság, Etiópia, Gabon, Gambia, Ghána, Bissau-Guinea, Guinea, Elefántcsontpart, Kenya, Libéria, Mali, Mauritánia, Namíbia, Niger, Nigéria, Ruanda, Szenegál, Sierra Leone, Szudán, Tanzánia, Szomália, Togo, Uganda, Zambia
Botswana, Lesotho, Namíbia, Dél-afrikai Köztársaság
Wüster & Broadley, 2003
Csád, Egyiptom, Eritrea, Niger, Szudán
Afganisztán, India északnyugati része, Irán, Kirgizisztán, Pakisztán, Tadzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán
Dzsibuti, Etiópia, Kenya, Szomália, Tanzánia
Fülöp-szigetek (Mindanao, Bohol, Leyte, Samar, Camiguin)
Trape, Chirio & Wüster, 2009
Benin, Burkina Faso, Ghána, Guinea, Mali, Niger, Nigéria, Szenegál
Kambodzsa, Laosz, Thaiföld, Vietnam
Indonézia (Jáva, Kis Szunda-szigetek, Kelet-Timor)
Brunei, Indonézia (Szumátra, Borneó, Bangka, Belitung), Malajzia, Fülöp-szigetek (Palawan), Dél-Thaiföld, Szingapúr
†Naja antiqua Rage, 1976 (Észak-Afrika)[30]
†Naja iberica Szyndlar, 1985 (Ibériai-félsziget)[31]
†Naja robusta Meylan, 1987 (Kelet-Afrika)[32]
†Naja romani Hoffstetter, 1939 (Európa)[33]
↑ a b c d Naja Integrated Taxonomic Information System
↑ Wallach, Van (2009). „In praise of subgenera: taxonomic status of cobras of the genus Naja Laurenti (Serpentes: Elapidae)”. Zootaxa 2236 (1), 26–36. o.
↑ Naja melanoleuca - General Details, Taxonomy and Biology, Venom, Clinical Effects, Treatment, First Aid, Antivenoms. WCH Clinical Toxinology Resource. University of Queensland. [2013. november 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. december 17.)
↑ a b c d e f g Khare, AD (1992. december 1.). „Toxicities, LD50 prediction and in vivo neutralisation of some elapid and viperid venoms”. Indian Journal of Experimental Biology 30 (12), 1158–62. o. PMID 1294479. (Hozzáférés ideje: 2013. december 6.)
↑ a b Watt, G (1986. december 4.). „Positive response to edrophonium in patients with neurotoxic envenoming by cobras (Naja naja philippinensis). A placebo-controlled study”. New England Journal of Medicine 315 (23), 1444–8. o. DOI:10.1056/NEJM198612043152303. PMID 3537783. (Hozzáférés ideje: 2013. december 6.)
↑ a b Brown, John H.. Toxicology and Pharmacology of Venoms from Poisonous Snakes. Springfield, IL US: Charles C. Thomas, 81. o. (1973). ISBN 0-398-02808-7
↑ Watt, G; Theakston RD; Hayes CG; Yambao ML; Sangalang R et al. (4 December 1986). "Positive response to edrophonium in patients with neurotoxic envenoming by cobras (Naja naja philippinensis). A placebo-controlled study". New England Journal of Medicine 315 (23): 1444–8.
↑ Brown, John H. (1973). Toxicology and Pharmacology of Venoms from Poisonous Snakes. Springfield, IL US: Charles C. Thomas. p. 81. ISBN 0-398-02808-7.
↑ a b c Minton, SA. Venom diseases. Springfield, Ill: Thomas Publisher, Limited, Charles C. (1974). ISBN 978-0-39-803051-3
↑ Tan, N.H., Choy, S.K., Chin, K.M. and Gnanajothy, P. (1994). „Cross-reactivity of monovalent and polyvalent Trimeresurus antivenoms with venoms from various species of Trimeresurus (lance-headed pit viper) snake”. Toxicon 32, 849–853. o. DOI:10.1016/0041-0101(94)90010-8.
↑ Brown, John H. (1973). Toxicology and Pharmacology of Venoms from Poisonous Snakes. Springfield, IL US: Charles C. Thomas. p. 81. ISBN 0-398-02808-7
↑ Hauert, Jacques (1974. július 1.). „THE MAJOR LETHAL NEUROTOXIN OF THE VENOM OF NAJA NAJA PHILIPPINENSIS: Purification, physical and chemical properties, partial amino acid sequence”. International Journal of Peptide and Protein Research 6 (4), 201–222. o. DOI:10.1111/j.1399-3011.1974.tb02380.x. (Hozzáférés ideje: 2013. december 6.)
↑ Warrell, DA (2003. április 1.). „Report of a WHO workshop on the standardization and control of antivenoms”. Toxicon 41 (5), 541–57. o. DOI:10.1016/S0041-0101(02)00393-8. PMID 12676433. (Hozzáférés ideje: 2013. december 8.)
↑ a b c Brown JH. 1973. Toxicology and Pharmacology of Venoms from Poisonous Snakes. Springfield, Illinois: Charles C. Thomas. 184 pp. LCCCN 73-229. ISBN 0-398-02808-7.
↑ a b Gopalkrishnakone, Chou, P., LM. Snakes of Medical Importance (Asia-Pacific Region). Singapore: National University of Singapore (1990). ISBN 9971-62-217-3
↑ Warrell, David A.: Snake bite. Seminar. Lancet 2010 (volume 375, issue 1). [2013. október 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. december 20.)
↑ Norris MD, Robert L.: Cobra Envenomation. Medscape. Medscape, 2013. szeptember 10. (Hozzáférés: 2013. december 8.)
↑ Solevilla, Rosalinda C (1997). „A preliminary study of the toxic principles from the venom of Naja naja samarensis, Peters”. Acta Manilana 40 (0), 1–6. o. (Hozzáférés ideje: 2013. december 8.)
↑ Watt, G. (1988. szeptember 1.). „Bites by the Philippine cobra (Naja naja philippinensis): prominent neurotoxicity with minimal local signs”. The American Journal of Tropical Medicine and Hygiene 39 (3), 306–11. o. PMID 3177741. (Hozzáférés ideje: 2013. december 8.)
↑ Naja oxiana Archiválva 2016. március 5-i dátummal a Wayback Machine-ben Clinical Toxinology resources
↑ Broadley, D.G. & W. Wüster (2004) A review of the southern African 'non-spitting' cobras (Serpentes: Elapidae: Naja). African Journal of Herpetology 53:101-122.
↑ Naja anchietae The Reptile Database
↑ a b  (2009) „Phylogeography and systematic revision of the Egyptian cobra (Serpentes: Elapidae: Naja haje) species complex, with the description of a new species from West Africa”. Zootaxa 2236, 1–25. o.
↑  (2007) „Get an eyeful of this: a new species of giant spitting cobra from eastern and north-eastern Africa (Squamata: Serpentes: Elapidae: Naja)”. Zootaxa 1532, 51–68. o.
↑ Naja ashei The Reptile Database
↑ a b  (2007) „The phylogeny of cobras inferred from mitochondrial DNA sequences: evolution of venom spitting and the phylogeography of the African spitting cobras (Serpentes: Elapidae: Naja nigricollis complex)”. Molecular Phylogenetics and Evolution 45, 437–453. o. DOI:10.1016/j.ympev.2007.07.021.
↑ Naja nigricincta The Reptile Database
↑ Zootaxa, Wüster & al.
↑ Nagy, Z.T., Vidal, N., Vences, M., Branch, W.R., Pauwels, O.S.G., Wink, M., Joger, U., 2005. Molecular systematics of African Colubroidea (Squamata: Serpentes). In: Huber, B.A., Sinclair, B.J., Lampe, K.-H. (Eds.), African Biodiversity: Molecules, Organisms, Ecosystems. Museum Koenig, Bonn, pp. 221–228.
↑ Naja antiqua Fossilworks
↑ Naja iberica Fossilworks
↑ Terry Harrison: Paleontology and Geology of Laetoli: Human Evolution in Context
↑ Naja romani Fossilworks
Ez a szócikk részben vagy egészben a Naja című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Naja&oldid=24705179”
Taxonok from paraméter nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 22., 00:27
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.