fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu en hu de hu mk hu fr hu fr hu hu hu hu hu en hu gl hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu de hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Eberstein (szlovénül: Svinec) osztrák mezőváros Karintia Sankt Veit an der Glan-i járásában. 2016 januárjában 1319 lakosa volt.
A város és a dolomitbánya
A Wikimédia Commons tartalmaz Eberstein témájú médiaállományokat.
Eberstein a Sankt Veit-i járásban
Eberstein Karintia keleti részén fekszik, a Görtschitz folyó mentén, a Saualpe hegység lábánál. Területén 10 kisebb-nagyobb falu és településrész található: Baumgarten (5 lakos), Eberstein (746), Gutschen (47), Hochfeistritz (81), Kaltenberg (47), Kulm (7), Mirnig (30), Rüggen (0), St. Oswald (109), St. Walburgen (268).
A környező települések: délnyugatra Brückl, nyugatra Sankt Georgen am Längsee és Kappel am Krappfeld, északra Klein Sankt Paul, keletre Wolfsberg, délkeletre Griffen és Diex.
Eberstein területe már a római időkben is lakott volt, erről tanúskodnak a vár falába épített 2. századból származó sírkövek is. A Görtschit völgyében talált mérföldkövek alapján arra következtetnek, hogy itt egy út húzódott, ahonnan a noricumi vasat szállították Itáliába.
Eberstein vára a 11. században épült és a falu ennek védelmében és ellátására települt. A mai várat - eredetileg csak alsóvár volt - először a 12. században említik. Tulajdonosa legalább 1152 óta az Eberstein család, Görz és Tirol grófjának vazallusa volt. A család 1457-ben kihalt, a birtok pedik Moritz Welzerre szállt. A Welzer család a 16. században protestáns hitre tért, ezért az ellenreformáció során kénytelenek voltak Németországba települni, így Eberstein 1630-ban a Christalnigg grófok kezére került.
A települést 1474-ben már vásárjoggal bíró mezővárosként említik. A középkor végén fejlődésnek indult a vasipar, amelyet Hüttenberg és Lölling ércbányáiból láttak el. A vasfeldolgozás egészen a 19. század végéig látta el munkával az ebersteinieket.
Az önkormányzat 1850-ben alakult meg. 1871-ben hozzácsatolták Hochfeistritzet, 1887-ben pedig St. Walburgent. 1956-ban megerősítették mezővárosi státuszát.
Az ebersteini önkormányzat területén 2016 januárjában 1319 fő élt, ami jelentős visszaesést jelent a 2001-es 1505 lakoshoz képest. Akkor a helybeliek 96,9%-a volt osztrák állampolgár. 88%-uk katolikusnak, 2% evangélikusnak, 6,6% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát.
az ebersteini Jézus szíve templom
a hochfeistritzi késő gótikus Miasszonyunk-erődtemplom
a St. Oswald-i Szent Oszvald-templom
a Szent Walburgen (Walburga)-templom és csontkamrája
a gillitzsteini céhház romjai
Gutschen mellett a valamikori vesztőhelyen megmaradt a bitó két kőoszlopa. 1747-ben itt végezték ki Philipp Lacknert marhatolvajlásért. 1826-ban Barbara Schöffmann került a bíróság elé gyerekgyilkosság miatt, de az ítélet végrehajtására nincs bizonyíték.
↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Ez a szócikk részben vagy egészben az Eberstein (Kärnten) című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
20504 – Eberstein (Kärnten) Statistik Austria
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Eberstein&oldid=23760060”
Utoljára szerkesztve 2021. április 8., 11:02-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. április 8., 11:02
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.