fr hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu fr hu es hu hu ms it hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en en en en vi en fa tr en it it en it en nb ceb en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt pt hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu cs hu hu hu hu hbs_lat en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en hu pl hbs_lat sw hu id en hu hu hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat nl en id en en pl hbs_lat en hu en hu pl pl ro hbs_lat hbs_lat sl de de hbs_lat fr sv en fr eo tr hbs_lat en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat es hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat fr en hbs_lat en en pl sl sl it hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat pt hbs_lat hbs_lat sl fi sq it en hbs_lat sl hbs_lat sl en sl sk it hbs_lat sl hbs_lat eo hbs_lat hbs_lat fi en fi hbs_lat ko sw en pt en fr ro de en fr sl hbs_lat hbs_lat sl vo id hbs_lat tr sl sl hbs_lat en lt hbs_lat hu en en sl en cs sk it hbs_lat fr en hbs_lat en ur pt en hbs_lat hbs_lat en cs fr en en hbs_lat id en en sv pl hbs_lat hbs_lat en cs hbs_lat hbs_lat en en en ca hbs_lat sv de hbs_lat en hbs_lat ceb pl en cs hbs_lat en hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat it hbs_lat en hsb hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat hbs_lat pl en it hbs_lat hbs_lat en hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl sl en en en hbs_lat hu hbs_lat hbs_lat hu hbs_lat id hbs_lat de hbs_lat la hu hbs_lat en sl hbs_lat cs en hbs_lat it hbs_lat pl sl pl sl sl eo fr fi sk hbs_lat pt hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en sk hbs_lat pt hbs_lat eo en hbs_lat tr hbs_lat hu hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en en sl hbs_lat sv hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat cs ur hbs_lat hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat fr hbs_lat hbs_lat ms hbs_lat hbs_lat en ceb hbs_lat it hbs_lat hu pl hbs_lat pl vi cs it sv sl id en et en hbs_lat fi cs hbs_lat hbs_lat fr hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat sl sk hbs_lat da hbs_lat en sv en hbs_lat sk sv sk eu eo hbs_lat en en hbs_lat sl pt hu nn sl et hbs_lat hu hbs_lat cs sl ceb sl cs en hbs_lat hbs_lat en en en sl hbs_lat nb hbs_lat ru hbs_lat war en sk lt hbs_lat nl hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat sk en hbs_lat en sl hbs_lat en it sl sl lt en hbs_lat oc hbs_lat id id pl en it hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat sl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl en hbs_lat en hbs_lat cs lv en nl hbs_lat hbs_lat en it hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat cs pl en sl en hbs_lat hbs_lat it hbs_lat sk sl hbs_lat pl fr en en en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl en sl it it cs en sl pl fr pl hbs_lat en hu hu sk cs fr hu de sv de hu de hu ru de ru hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz hbs_lat ca id mzn hbs_lat da de eo es fa fr hbs_lat hy id it nl pl ro ru hbs_lat sl sq hbs_lat sv fy fr pl zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. október 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Novszka témájú médiaállományokat.
Novszka (horvátul: Novska) város Horvátországban, Sziszek-Monoszló megyében.
Sziszek városától légvonalban 50, közúton 66 km-re délkeletre, az A3-as autópálya mentén, a Novszka-patak partján fekszik.
A községhez Bair, Borovac, Brestača, Brezovac Subocki, Bročice, Jazavica, Kozarice, Kričke, Lovska, Nova Subocka, Novi Grabovac, Novszka, Paklenica, Plesmo, Popovac, Rađenovci, Rajčići, Rajić, Roždanik, Sigetac, Stara Subocka, Stari Grabovac és Voćarica települések tartoznak.
Az emberi élet kezdetei a város északkeleti részén, a mai Stari Selo területén feltárt őskori kunyhókkal vannak összefüggésben. Novszka első írásos említése 1334-ben a zágrábi püspökség oklevelében történt „Item sancti Demetrii de Belina” alakban, a város legősibb neve ugyanis Belina, Belavina volt. Az oklevélben említett Szent Demeter templom a mai Szent Lukács templom helyén állt. Az 1489-es egyházlátogatás említi András nevű papját is. A templom utolsó említése az 1501-es egyházlátogatás alkalmával történt. Novszka területe immár 450 éve, 1231 óta egészen a török hódításig a Szencsei (horvátul Svetački) család birtoka volt. A török támadások 1530-tól váltak intenzívebbekké, majd 1540-ben Szencsei Kristóf behódolt a szultánnak. Ennek ellenére nem tudta megtartani birtokait, négy várat át kellett adnia a szultánnak. Ezek között volt Novszka, melyet akkor még „Wyvar”, azaz Újvár vagy szlávosan Novigrad néven említenek és amelyet a Szencseiek a török ellen építettek még 1532-ben. A vár a mai Radnička utcától délre, az akkori Orlova-mezőn állt. Ezt a helyet a régi novszkaiak ma is Orešić-gradnak nevezik. A vár török kézre jutásával egy időben semmisült meg a középkori Szent Demeter templom is.
Novszka csak 1685-ben szabadult fel a török uralom alól. Elmondható, hogy ezzel lezárult a középkor komor és nehéz időszaka és megkezdődött a térség, benne Novszka fejlődése. Novszka és vidékének 1698-as népesség összeírása fennmaradt a bécsi levéltárban. Eszerint az akkori kraljeva velikai járásban tizenhárom falut és lakott helyet írtak össze. Ezek Kraljeva Velika, Lipovljani, Kričke, Gornji és Donji Rajić, Roždanik, Jazavica, Vočarica, Novszka, Stara Subocka, Borovac, Bodegraj és Lađevac voltak. A falvak számának növekedésével a népesség száma is megnövekedett. A jazavicai plébánia 1746-os egyházlátogatásakor Novszkán 50 házat, 300 felnőttet és 36 gyermeket, összesen 336 hívő lelket számláltak. 1755-ben felépítették Novszka térségének legrégibb templomát a brestačai fatemplomot, melyet Szent Katalin tiszteletére szenteltek. A város 1773-ban az első katonai felmérés térképén „Dorf Novska” néven szerepel. A Szent Lukács plébániát 1789-ben alapították. Novszka fejlődésének nagy lendületet adott a Mária Terézia által építtetett út, majd felépültek a házak a Novljančica-patak két partján. Ekkor alakult ki a város három főbb utcája, melyek egy háromszög alakú területet határoltak. A történelmi városmag pedig a 19. és 20. század során alakult ki véglegesen. 1888-ban megépült a Sunjától Novszka és Nova Gradiška irányába menő, majd 1897-ben a Novszka – Dugo Selo vasútvonal. Ezzel a város jelentős vasúti csomóponttá vált.
A 19. században felépítették a régi Knopp-szállodát, az egykori gyógyszertárat és több, ma már nem álló épületet, amelyek Novszka várossá válásához vezettek. Ellenállt az idő pusztításának a nagyposta és az erdészet épülete is. 1902-ben lebontották a 18. századi Szent Lukács templomot és a plébániát és felépítették az új templomot. A helyi kulturális élet az 1870-es évektől a Luka Ilić Oriovčanin által alapított horvát olvasókör körül zajlott, mely a hasonló zágrábi egyesület fiókszervezeteként működött. A 20. század első évtizedeiben aztán további egyesületek, a "Hrvatski sokol", a "Šubić", a "Graničar ", illetve az önkéntes tűzoltóegylet alakultak. Működésüket csupán a II. világháború szakította félbe.
Novszkának 1857-ben 1.037, 1910-ben 1.951 lakosa volt. Pozsega vármegye Novszkai járásának székhelye volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A II. világháború idején a Független Horvát Állam része volt. A háború után a béke időszaka köszöntött a településre, enyhült a szegénység és sok ember talált munkát a közeli városokban. 1991-ben lakosságának 67%-a horvát, 22%-a szerb volt. 1991. június 25-én a független Horvátország része lett. A délszláv háború idején a város közvetlen fenyegetettségben élt, mivel viszonylag közel volt Bosznia szerbek lakta falvaihoz és a szerbek által elfoglalt területekhez. A horvát erők sikeres 1991 október 14-i támadása után, melynek során visszafoglalták a Lipikhez tartozó Bujavicát és majdnem kezükre került Jasenovac is a szerbek és a JNA egységei dühödt támadást indítottak Novszka irányába. A város körüli horvát védelem azonban sikeresen verte vissza ezt a támadást. Azt ezt követő horvát hadműveletek után a horvát erők végleg átvették a környező területek ellenőrzését. A településnek 2011-ben 7.028, a községnek összesen 14.313 lakosa volt.
Szent Lukács evangélista tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma[3] több építési fázisban épült 1755 és 1862 között barokk-klasszicista stílusban. Mai formáját az 1902-ben történt átépítés során nyerte el. Egyhajós épület félköríves apszissal, két oldalkápolnával és sekrestyével. A harangtorony a főhomlokzat felett áll.
A nagyposta emeletes épülete[4] a L.I. Oriovčanin tér 9. szám alatt, a városmag közepén, a plébániatemplommal átellenben áll. 1906-ban építették és az 1930-as évektől a II. világháború végéig földszintjén magánnyomda működött. 1946-tól a Horvát Posta üzemel benne. Telkének udvari részén fennmaradt a régi hagyományos kút.
A történelmi városmag közelében, a Zagrebačka 26. szám alatt található a Drapczinski-ház.[5] A részben alápincézett, magasföldszintes házat az 1880-as években építtette Drapczynski novszkai gyógyszerész. Az épület kőből, téglából és fából készült, hódfarkú cseréppel fedett. Részben gyógyszertárnak, részben a gyógyszerész lakásának alakították ki.
A Knopp-szálloda épülete[6] a történelmi városmag területén, a Zagrebačka és Knoppova utcák sarkán áll. A 19. század második felében építtette Adalbert Knopp osztrák kereskedő és szállodatulajdonos historizáló stílusban. Egyemeletes, téglalap alaprajzú épület részben alápincézve.
Újvár várának maradványai a település nyugati szélén.
Bővebben: Újvár vára (Novszka)
A város egyik legjelentősebb kulturális intézménye a novszkai nyílt tanintézet, melyben galéria, mozi is működik és otthont ad színházi előadásoknak, kulturális rendezvényeknek is. 2005-ben itt alapították meg a Novszkai ifjúsági színházat. Az év során a városnak több kulturális rendezvénye is van, ezek a "Maske do daske", "Ljeto u Novskoj" és a "Lukovo-dan grada".
Novska zeneiskola (alap és középfokú)
Nikola Šubić Zrinski felsőfokú gazdasági iskola (2008-ban alapították)
NK Libertas Novska labdarúgóklub;
Itt született 1875. február 3-án Gjuro Szabo történész, restaurátor, muzeológus.
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-3071.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-2912.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-4123.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-4069.
Novszka város hivatalos oldala (horvátul)
Novszka turisztikai egyesületének honlapja (horvátul)
Novszka község kulturális látnivalói (horvátul)
Az első katonai felmérés térképe (1763-1787)
A megyei turisztikai iroda honlapja (horvátul)
A Szent Lukács plébánia honlapja (horvátul)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Novszka&oldid=24301426”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. október 14., 18:37
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.