fr sl hu hu hu hu hu hu sl hu sl hu hu hu hu en hu hu en ru hu fr hu sl hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en en hu en hbs_lat hbs_lat hu en cs de hu hu hu hu fr ru de en hu sk sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en bg hbs_lat ca hbs_lat de el eo es et fa fi fr he hbs_lat id it ja ka ko lt en nl pl pnb pt ro ru hbs_lat sl sq hbs_lat sv tr fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. május 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Koszovó középkori műemlékei világörökségi helyszín része
A Wikimédia Commons tartalmaz Dečani kolostor témájú médiaállományokat.
A dečani kolostor (szerbül MaHacTиp Bиcokи ДeчaHи / Manastir Visoki Dečani, albánul Manastiri i Deçanit) jelentős szerb ortodox keresztény kolostor, mely Koszovó Metóhia (Metohija) nevű régiójában, vagy más megközelítéssel Szerbia délnyugati részén helyezkedik el, mindössze 12 km-nyire délre Peć városától. A kolostor katholikonja (főtemploma) a legnagyobb középkori eredetű templom a Balkánon, és itt található a legnagyobb méretű védett freskó.[forrás?]
A kolostort egy gesztenyeligetben alapította III. István Uroš szerb király 1327-ben. Eredeti alapító okirata 1330-ból származik. A rákövetkező évben a király meghalt, és hamvait a kolostorban temették el, melyet innentől kezdve szent helyként tiszteltek. Az építkezések a király fiának, IV. István Uroš szerb cár uralkodása idején is folytatódtak 1335-ig, ám a falfestmények nem készültek el, csak 1350-re.
A kolostort a keresztény Pantokrátor tiszteletére emelték vörös-lilás és halványsárga márványelemekből, és az építkezésen dolgozókat a ferences rend egyik tagja, Kotor vitusa irányította. A templom jól felismerhető impozáns méretéről, illetve román és kora gótikus építészeti stílusáról és formáiról. A jó állapotban fennmaradt és nagy méretű freskóktól eltekintve a templom belső része az eredeti 14. századi belsőt mutatja, illetve az alapító sírboltját is tartalmazza. A kolostor 1990-ben felkerült a Szerbia Kiemelkedő Fontosságú Kulturális és Műemlékeinek Listájára. 2004-ben az UNESCO felvette a kolostort a világörökségi listájára. Az indoklásban az áll, hogy itt találhatóak a legbecsesebb példái a szerb területek bizánci művészetének, illetve a 14. századi életmód megbízható feljegyzései. 2006-ban a veszélyeztetett világörökségi helyszínek listájára is felkerült a műemlék, mivel a templom az albán etnikumú és muszlim vallású lakosság részéről támadásoknak volt kitéve, ezért az ENSZ KFOR missziójának őrizete alatt áll.
Joe Biden amerikai alelnök látogatása a kolostorban
A Kánai menyegző, freskó a Dečani kolostorban
A Nemanjić háza freskó a Dečani kolostorban
A Szent Kereszt relikviája
Ez a szócikk részben vagy egészben a Visoki Dečani című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ćirković, Sima. The Serbs. Malden: Blackwell Publishing (2004)
Cultural Heritage of Kosovo and Metohija. Belgrade: Institute for the Protection of Cultural Monuments of the Republic of Serbia (1999)
The History of Serbian Culture. Edgware: Porthill Publishers (1995)
Krstić, Branislav. Saving the Cultural Heritage of Serbia and Europe in Kosovo and Metohia. Belgrade: Coordination Center of the Federal Government and the Government of the Republic of Serbia for Kosovo and Metohia (2003)
Serbian Artistic Heritage in Kosovo and Metohija: Identity, Significance, Vulnerability. Belgrade: Serbian Academy of Sciences and Arts (2017)
Pantelić, Bratislav. The Architecture of Dečani and the Role of Archbishop Danilo II. Wiesbaden: Reichert (2002)
Peić, Sava. Medieval Serbian Culture. London: Alpine Fine Arts Collection (1994)
Serbian Medieval Cultural Heritage. Belgrade: Dereta (2013)
Šakota, Mirjana. Ottoman Chronicles: Dečani Monastery Archives. Prizren: Diocese of Raška-Prizren (2017)
Serbs in European Civilization. Belgrade: Nova, Serbian Academy of Sciences and Arts, Institute for Balkan Studies (1993)
Subotić, Gojko. Art of Kosovo: The Sacred Land. New York: The Monacelli Press (1998)
The Dečani Monastery. Belgrade: Museum in Priština (2013)
Selected Charters of Serbian Rulers (XII-XV Century): Relating to the Territory of Kosovo and Metohia. Athens: Center for Studies of Byzantine Civilisation (2000)
Evaluation by the World Heritage Committee PDF (angolul)
Dečani Monastery – Kosovo.net (angolul)
Dečani Monastery – Srpskoblago.org (angolul)
Stari Ras városa és a Sopocani kolostor •  Studenica kolostor •  Galerius palotája Gamzigrad-Romulianában •  Koszovó középkori műemlékei (dečani kolostor • peći patriarkátus • Ljeviši Istenszülő-templom • gračanicai kolostor)  •  Stećak - középkori sírkövek (Bosznia-Hercegovinával, Horvátországgal, Montenegróval közös)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Dečani_kolostor&oldid=23883981”
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. május 21., 10:13
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.