hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu da hu hu da hu hu da hu en hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu da hu en hu hu en hu da hu hu da hu hu da hu hu da hu hu da hu hu en hu en hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu en hu hu en hu da hu hu da hu hu en hu en hu en hu hu en hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu da hu hu da hu hu da hu hu da hu da hu hu en hu en hu hu en hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu en hu en hu en hu hu en hu hu en hu hu hu en hu hu en hu en hu hu en hu en hu hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Kronológia | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Az örmény népirtás kezdete
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• A második isonzói csata
• A kukorica állami felvásárlása
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• A második zimmerwaldi konferencia
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Az antant békére törekszik
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
• A Shakespeare-év tiszteletére Shakespeare-ciklust rendeztek Kolozsvárott
• Megjelent Tormay Cecil Régi ház című családregénye.
• Megjelent Krúdy Gyula Palotai álmok című regénye.
• Megjelent Ady Endre Ki látott engem? című verseskötete.
• A szarajevói merénylet. Gavrilo Princip szerb diák meggyilkolta Ferenc Ferdinánd osztrák-magyar trónörököst és a feleségét.
• Az MSZDP Budapesten 19 választókerületben rendezett népgyűlést a választójoggal kapcsolatos feladatokról.
➞ Kapcsolódó cikkek: Harc a választójogért
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületének létesítéséről – befejezték a régi épület lebontását.
1914. július 14. – 1914. július 15.
• A Francia Szociáldemokrata Párt rendkívüli kongresszusa a háború esetén alkalmazandó politikai tömegsztrájk ellen foglalt állást.
• Megszületett Tolnay Klári színésznő.
1914. július 24. – 1914. július 30.
• Tüntetések a háború mellett: Aradon, Budapesten, Győrben, Kassán, Kolozsvárott, Losoncon, Marosvásárhelyen, Máramarosszigeten, Miskolcon, Pápán, Szabadkán, Szegeden, Székesfehérváron és Ungváron.
• A Népszava Nem akarunk háborút című vezércikkében arra figyelmeztetett, hogy a Szerbia ellen indítandó háború mögött katasztrófák rejtőznek: világháború, világválság és az egész társadalmi rend megingásának veszélye.
➞ Kapcsolódó cikkek: Nem akarunk háborút!
• Párizsban a szakszervezetek felhívására csaknem tízezer munkás tüntetett a háború ellen.
• A magyar kormány minden politikai jellegű gyűlést betiltott.
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadat üzent Szerbiának.
• AZ MSZDP vezetősége A szervezett munkásokhoz! címmel felhívást tett közzé a Népszavában, amelyben a bevonulóktól helytállást, az otthon maradottaktól a párt és a szakszervezetek erősítését, a munkássajtó védelmét kérte.
• Budapesten a liszt árát 21 fillérről 30 fillérre, a burgonyáét 5 fillérről 16 fillérre, a kenyérét 19 fillérről 22 fillérre emelték kilogrammonként.
➞ Kapcsolódó cikkek: Élelmiszerdrágaság és hatósági beavatkozás
• Párizsban egy nacionalista agyonlőtte Jean Jaurès-t, a Francia Szocialista Párt háborúellenességéről ismert, kiemelkedő vezetőjét.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Opportunista félember”-ből a „világbéke mártírja” – Jean Jaurès Magyarországon II. „Opportunista félember”-ből a „világbéke mártírja” – Jean Jaurès Magyarországon I.
• Németország hadat üzent Oroszországnak.
• Ignotus A háború címmel közölt esszét a Nyugat folyóiratban.
• Tüntetés Józsefvárosban a lakástulajdonosok ellen, mert nem tartották be a hadbavonultak családjaira vonatkozó lakbérfizetési moratóriumot.
➞ Kapcsolódó cikkek: Bérlő körforgó Budapesten
• Németország hadat üzent Franciaországnak.
• Belgium hadat üzent Németországnak.
• Nagy-Britannia hadat üzent Németországnak.
• Montenegró hadat üzent az Osztrák-Magyar-Monarchiának.
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadat üzent Oroszországnak.
1914. augusztus 5. – 1914. augusztus 16.
• A németek ostromolták és bevették a belga Liège erődjeit.
• Szerbia hadat üzent Németországnak.
• Németország hadat üzent Montenegrónak.
• Nagy-Britannia hadat üzent az Osztrák-Magyar-Monarchiának.
➞ Kapcsolódó cikkek: A franciaság száműzése
• Franciaország hadat üzent az Osztrák-Magyar-Monarchiának.
1914. augusztus 17. – 1914. augusztus 29.
• A tannenbergi csata (a Kelet-Poroszországba behatoló orosz hadsereg bekerítése és megsemmisítése).
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó.
• Japán hadat üzent Németországnak.
1914. augusztus 23. – 1914. szeptember 11.
• A galíciai csata, az oroszok elfoglalták Kelet-Galíciát.
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadat üzent Belgiumnak.
• A X. Pius halála után összeült konklávé a bolognai érseket választotta pápává, aki a XV. Benedek nevet vette fel.
1914. szeptember 5. – 1914. szeptember 10.
• A marne-i csatában a franciák megállították a németeket, kezdetét vette az állóháború.
1914. szeptember 6. – 1914. szeptember 11.
• A lembergi csatában az osztrák-magyar csapatok vereséget szenvedtek az oroszoktól.
• Ideiglenesen felfüggesztették a Nemzeti Színház és az Operaház üzemeltetését.
➞ Kapcsolódó cikkek: Mit vétett nekünk Molière és Shakespeare? – Francia és angol szerzők bojkottja a Nemzeti Színházban „Ferenc József azt üzente…” Színpadon a háború
• Az orosz csapatok az Uzsoki-hágón át benyomultak Magyarországra.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az orosz betörést a határon visszavertük! Vagy mégsem?
• A budapesti Király Színházban bemutatták Vágó Géza Nagy dolog a háború című vígjátékát.
• Antwerpen kapitulált a németek előtt.
• Meghalt I. Károly román király, utóda I. Ferdinánd.
➞ Kapcsolódó cikkek: A román király halálára
1914. október 12. – 1914. november 11.
• Az első ypres-i csata (német támadás a belga tengerpartnál).
➞ Kapcsolódó cikkek: Ypres – a háború előtt és után
• A Török Birodalom a központi hatalmak oldalán belépett a háborúba.
• Meghalt Zulawszky Béla olimpiai ezüstérmes vívó, honvédtiszt.
• 1914. évi XLVI. törvénycikk a hadsegélyezés céljaira a jövedelemadónak ideiglenes és részleges életbeléptetéséről.
• 1914. évi XLVII. törvénycikk a magyar királyi hadikölcsönpénztár felállításáról.
• A Nyugatban megjelent Ady Endre Az eltévedt lovas című verse.
• Megjelent a Népszava esti kiadásának első száma.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az esti Népszava
1914. november 28. – 1914. december 18.
• A limanowai csata, melynek során az osztrák-magyar csapatok megállították, és a Dunajec folyó mögé vetették vissza a Krakkó irányába áttörni készülő orosz csapatokat.
• Az osztrák-magyar csapatok elfoglalták Belgrádot.
➞ Kapcsolódó cikkek: Nincs ebben semmi szenzáció – A Monarchia serege bevette Belgrádot
• A tüzelőanyag-spekuláció megfékezésére a Főváros Tanácsa maximálta a szén és a tűzifa árát.
• A Szakszervezeti Tanács kötelékébe tartozó szakegyletek létszáma a katonai behívások miatt az 1913. december 31-i 104.975 főről 50.089 főre csökkent.
• Megjelent Kodály Zoltán Csellószonátája.
• Megjelent Babits Mihály Játszottam a kezével című verse, amelyért felséggyalázás miatt perbe fogták.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Kényelmes odújából becsmérlő”, „nem szobatiszta dadogó” – Babits Mihály és a Játszottam a kezével botránya
• Létrehozták a budapesti Mária Valéria-telepet, amelynek kórházbarakkjait a háború után alakították át szükséglakásokká.
• Romain Rolland francia író megkapta az irodalmi Nobel-díjat.
• Megjelent Bartók Béla Román népi táncok c. műve.
• A labdarúgó-bajnokságot ebben az évben a háború miatt nem rendezték meg, helyette labdarúgó-hadibajnokságot tartottak az év őszén.
• Elhunyt Goldmark Károly zeneszerző.
• Lemondott Leopold von Berchtold, a Monarchia új külügyminisztere Burián István.
• Kormányrendelet jelent meg, amely zárolta a búza-, rozs- és zabkészleteket, s elrendelte e termények állami felvásárlását.
➞ Kapcsolódó cikkek: A hatósági ártól a „konzervatív háborús szocializmusig”
• A Vas- és Fémmunkások Központi Szövetségének Vezetősége a honvédelmi miniszterhez intézett beadványban sürgette a militarizált üzemekben foglalkoztatottak munkakörülményeinek megjavítását.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Vigyenek bennünket is a harctérre!”
• Ismét megnyitotta kapuit a Nemzeti Színház.
➞ Kapcsolódó cikkek: Mit vétett nekünk Molière és Shakespeare? – Francia és angol szerzők bojkottja a Nemzeti Színházban
• A búza- és a rozskészletek kimerülése miatt a kormány elrendelte, hogy a kenyérliszthez fele arányban lisztpótlót (árpa-, tengeri- vagy burgonyalisztet) kell keverni. A 649/1915. számú miniszterelnöki rendelet 1915. február 15-én lépett életbe.
➞ Kapcsolódó cikkek: A hatósági ártól a „konzervatív háborús szocializmusig” Akadozó élelmiszer-ellátás
• William Fox megalapította a Fox Film Corporationt.
• Hevesi Sándor a Nemzeti Színházhoz szerződik rendezőnek.
• Németországban lefoglalták az összes gabonát és lisztet. A készletek nyilvántartására illetve elosztására Birodalmi Elosztási Hivatalt állítottak fel.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Németország útmutatással szolgál”
• Szarajevóban kivégezték Ferenc Ferdinánd gyilkosait.
• Az élelmiszer-spekuláció elszaporodása miatt a belügyminiszter a főváros rendőr-főkapitányát a zugkereskedők internálására utasította.
• Belügyminiszteri rendelet jelent meg a gyógyszerárak emeléséről. A rendelet február 15-én lépett életbe.
• Németország megkezdte az Anglia elleni tengeralattjáró-háborút.
➞ Kapcsolódó cikkek: A kiéheztetők kiéheztetése – avagy a korlátlan tengeralattjáró-háború
• A Budapesti Újságírók Egyesületének ülése határozatban tiltakozott a cenzúra ellen, amely a belpolitikai és a szépirodalmi írásokra is kiterjedt.
➞ Kapcsolódó cikkek: A cenzúra ellen – itthon és minden országban
• Ausztriában az állami szervek lefoglalták a búza-, a rozs-, az árpa-, a zab-, a tengeri és az ezekből készült őrleménykészleteket.
1915. február 26. – 1915. február 28.
• A szocialista nőmunkások nemzetközi konferenciája Bernben, amely határozatban ítélte el a háborút.
• Budapesten a közélelmezési hatóságok felemelték a kenyér és a kukorica árát. Február végétől liszt- és kenyérhiány volt a főváros egyes kerületeiben.
➞ Kapcsolódó cikkek: Akadozó élelmiszer-ellátás
• Megindult a rendszeres autóbusz-közlekedés Budapesten.
➞ Kapcsolódó cikkek: A busz halad tovább…
1915. március 1. – 1915. március 15.
• Népszava-agitáció Budapesten és vidéken. Eredménye: 1901 új előfizető.
• Bemutatták Los Angeles-ben D. W.  Griffith Egy nemzet születése című filmjét.
• Elhunyt Márkus József, Budapest korábbi főpolgármestere.
➞ Kapcsolódó cikkek: Requiem egy polgármesterért
• Angol-francia flottatámadás a Dardanellák ellen.
➞ Kapcsolódó cikkek: Döntő támadás a Fekete-tenger kapuja ellen? – Célpontban a Dardanellák
• A főváros rendőr-főkapitánya betiltotta az MSZDP-nek a drágaság ügyében március 28-ra hirdetett gyűlését.
➞ Kapcsolódó cikkek: A „politika” határai – egy értekezlet betiltása
• Carl Laemmle megnyitotta műtermét, az Universal City-t a San Fernando-völgyben.
• Az orosz seregek elfoglalták az 1914. november 5-e óta ostromolt Przemysl várát. Több mint 140.000 Monarchia-beli katona és tiszt esett fogságba.
➞ Kapcsolódó cikkek: Búcsú a fegyverektől – Szerelem és éhség Przemyślben
• Ady Endre feleségül vette Boncza Bertát (Csinszkát).
• A miniszterelnöki sajtóiroda megtiltotta, hogy a lapok a békekötésről írjanak.
• Tisza István miniszterelnök javasolta az országgyűlés időtartamának meghosszabbítását.
• A német hadsereg támadást kezdett a belgiumi Ypres térségében; itt alkalmazták először a harci gázt.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Sűrű sárga füst szállott föl” – Német „bűzbombák” Ypres-ben
• A török kormány bebörtönzött és kivégeztetett 250 örmény értelmiségit Konstantinápolyban, ezzel kezdetét vette az örmény népirtás.
➞ Kapcsolódó cikkek: Pusztába kiáltott szó – az örmény népirtás az első világháborúban
• Angol-francia partraszállás a Dardanellák térségében, a Gallipoli-félszigeten.
• Rakovszky István katolikus néppárti képviselő javaslatot terjesztett elő a parlamentben a frontkatonák választójoggal való felruházásáról.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A hazáért vérét hullató nép jogfosztottsága”
• Londonban megalakult a Jugoszláv Bizottság, célja a délszlávok lakta területek egyesítése egyetlen államban.
➞ Kapcsolódó cikkek: Adriai álmok. A Jugoszláv Bizottság megalakulása
1915. május 2. – 1915. május 15.
• A német és az osztrák-magyar seregek Gorlicénél áttörték a frontot, és mintegy 360 km mélységben visszaszorították az orosz csapatokat. A támadás során a Monarchia közel félmillió embert veszített.
➞ Kapcsolódó cikkek: Pista halászott – a gorlicei siker és „fogadtatása”
• A Főváros Tanácsa falragaszokon jelentette be, hogy a lakosság május 16-tól csak lisztutalvány ellenében kaphat főzőlisztet. A fejadag hetenként és személyenként 20 dkg.
➞ Kapcsolódó cikkek: Mire elég a jegyre kapható heti 20 dekagramm liszt?
• Nyolchavi szünet után ismét megjelent a Szocializmus, az MSZDP elméleti folyóirata.
• Megjelent a második hadikölcsönre szóló felhívás.
➞ Kapcsolódó cikkek: Hogyan pénzeljünk egy háborút?
• A 30.000 tonnás angol személyszállító hajót, a Lusitaniát elsüllyeszti egy német tengeralattjáró. 1201 ember az életét veszti.
➞ Kapcsolódó cikkek: A kiéheztetők kiéheztetése – avagy a korlátlan tengeralattjáró-háború
• Louis B. Mayer, Richard Rowland és James C. Clarke létrehozta Metro Pictures Corporation stúdiót.
• Olaszország hadat üzent az Osztrák-Magyar Monarchiának.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Irtó hadjáratot hirdettek Ausztria ellen” – Az olasz hadba lépés szabadkőműves bűnbakjai Olasz hadüzenet és a kölcsönös internálások
• 2072/1915. számú miniszterelnöki rendelet az 1915. évi gabonatermés zár alá helyezéséről és állami igénybevételéről, továbbá a Haditermény Rt. felállításáról.
➞ Kapcsolódó cikkek: A Haditermény Rt. megalakítása – de mennyi gabona marad szeszfőzésre?
1915. június 23. – 1915. július 7.
• Az első isonzói csata.
• Mihályi Ferencet az Operaház főrendezőnek szerződteti.
• Kormányrendelet a keddi és a pénteki nap "hústalan nappá" nyilvánításáról.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az igazi hazafi egészségesen táplálkozik: nem eszik húst!
1915. július 18. – 1915. augusztus 1.
• A második isonzói csata.
• Elhunyt Széll Kálmán politikus, 1899 és 1903 között Magyarország miniszterelnöke.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Tipikus magyar úrpolitikus” – Széll Kálmán halálára
1915. szeptember 5. – 1915. szeptember 8.
• Az európai baloldali szocialisták konferenciát tartottak a svájci Zimmerwaldban.
➞ Kapcsolódó cikkek: Szocialisták a háború ellen: a zimmerwaldi értekezlet
• A kormány zár alá helyezte az ország egész kukoricatermését, s elrendelte a szükségleteken felüli készletek állami felvásárlását.
1915. október 5. – 1915. december 8.
• A központi hatalmak megszállták Szerbiát.
➞ Kapcsolódó cikkek: Szerbiai hadifogság, tífusz, halálmars és végül a szamarak szigete – Rendhagyó könyvajánló a Szamár-sziget szellemkatonáiról
• Bulgária hadat üzent Szerbiának.
➞ Kapcsolódó cikkek: Bolgárkertészek alkonya
• Budapest rendőrfőkapitánya betiltotta az MSZDP október 18-ra hirdetett gyűléseit, amelyek napirendjére a drágaság és az élelmiszer-uzsora kérdését tűzték.
1915. október 18. – 1915. november 3.
• A harmadik isonzói csata.
• A miniszterelnök a törvényhatóságok vezetőit és a budapesti rendőrfőkapitányt a szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzésére utasította.
• Megjelent A Tett, Kassák Lajos folyóiratának első száma.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A magunk módjára üvölthettünk” – Kassák Lajos és A Tett
1915. november 1. – 1915. november 30.
• Albert Einstein általános relativitás-elméletéről tartott előadássorozatot a Porosz Tudományos Akadémián, majd közzétette elméletét.
• Elhunyt Ujházi Ede, a Nemzeti Színház tagja.
➞ Kapcsolódó cikkek: Tyúkból van-e az igazi húsleves? 100 éve halt meg Ujházi Ede
1915. november 10. – 1915. december 2.
• A negyedik isonzói csata.
• Párizsban megalakult a Cseh Külföldi Bizottság, célja az önálló csehszlovák állam megteremtése.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az emigráns politikus – a Cseh Külföldi Bizottság példája
• Budapesten bevezették a tejjegyet.
➞ Kapcsolódó cikkek: Lisztjegy után tejigazolvány
• Bécsben bemutatták A csárdáskirálynőt.
➞ Kapcsolódó cikkek: A csárdáskirálynő
• Az átépítést követően újra megnyílt a Lánchíd.
➞ Kapcsolódó cikkek: A felújított Lánchíd átadása – ünnepség és politikusok nélkül
• Az MSZDP a parlamenti képviselőkhöz intézett levelében a választójog kiterjesztését követelte.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Az élet és halál demokráciája”
• A zsír, a szalonna és a sertéshús árának maximalizálása.
1915. december 16. – 1915. december 17.
• A képviselőház törvényt fogadott el az árdrágítások ellen.
➞ Kapcsolódó cikkek: Tőkés–munkás összefogás – a városi drágaság ellen
1915. december 18. – 1917. április 5.
• Magyar Fogoly Színpad működött Pjescsankán.
➞ Kapcsolódó cikkek: A fogolylét szórakozási formái – a tábori színházak
• Az MSZDP megalakulásának 25. évfordulója alkalmából díszünnepséget rendeztek Budapesten a régi Képviselőház nagytermében. Az ünnepi beszédet Buchinger Manó tartotta.
➞ Kapcsolódó cikkek: Negyedszázados ünnepség – háborús helyzetben, sötét kilátásokkal
• Kormányrendelet jelent meg a kenyérjegy bevezetéséről, amely 1916. január 10-én lépett életbe. A rendelet a városi fogyasztóknak napi 21 dkg, a falusiaknak pedig 30 dkg liszt, vagy azzal egyenértékű kenyér vásárlását engedélyezte. A nehéz testi munkát végzők 30 dkg pótadagot kaptak.
➞ Kapcsolódó cikkek: Szilveszteri babonák és a jegyrendszer éve
• Megjelent Karinthy Frigyes Tanár Úr kérem című műve.
• Megjelent Babits Mihály Recitativ című verseskötete.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Babits Mihály mindössze két szavazatot kapott” – A kimagasló tehetségű költőt nem választják be a Petőfi Társaság tagjai közé
• Megjelent Móricz Zsigmond Nem élhetek muzsikaszó nélkül című regénye.
• Kolozsvárott Molière-ciklust rendeztek.
• A főváros vigalmi adó szedését határozta el.
• Montenegró békét kért a központi hatalmaktól, majd 17-én feltétel nélkül letette a fegyvert.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Az első fecske” – Montenegró békét kér
• Elhunyt Mocsáry Lajos.
• Megjelent a honvédelmi miniszter rendelete a hadiüzemi munkások munkaviszonyának szabályozásáról és a munkaügyi panaszbizottságok felállításáról. A panaszbizottságokba a szakszervezet képviselőit is meghívták.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az érdekegyeztetés új intézménye: a panaszbizottság létrehozása
• Ausztriában és Magyarországon 50-ről 55 évre emelték fel a hadkötelezettség korhatárát.
• A kormány megtiltotta a bőráruk szabadpiaci forgalmazását és elrendelte a készletek állami felvásárlását.
➞ Kapcsolódó cikkek: Hiánygazdaság: Cukorközpont és Újságpapír-központ
• Kormányrendelet jelent meg az egy mázsánál nagyobb cukorkészletek zár alá helyezéséről, állami felvásárlásáról és az elosztást szervező Cukorközpont felállításáról.
➞ Kapcsolódó cikkek: Hiánygazdaság: Cukorközpont és Újságpapír-központ
• A honvédelmi miniszter felfüggesztette a hadiüzemi munkások sztrájkjogát.
➞ Kapcsolódó cikkek: A rendeletgyár
1916. február 21. – 1916. december 16.
• Verduni csata a francia-német hadszíntéren. A csata összvesztesége közel 1 millió fő.
➞ Kapcsolódó cikkek: Hátha végre (vége)? – Remény a verduni csata kezdetén
• Kormányrendelet jelent meg a rotációs papír felhasználásának korlátozásáról, a lapok terjedelmének csökkentéséről és az Újságpapír-központ felállításáról.
➞ Kapcsolódó cikkek: Hiánygazdaság: Cukorközpont és Újságpapír-központ
• A csepeli tölténygyár munkásnőit katonai munkakötelezettség alá helyezték.
• Elhunyt Eötvös Károly.
1916. április 24. – 1916. április 30.
• A Zimmerwaldi Egyesülés 2. konferenciája Kienthalban. Az MSZDP a tanácskozást táviratban üdvözölte.
• A német baloldali szocialisták vezetésével háborúellenes tüntetések voltak Berlinben, Brémában, Drezdában, Kielben, Lipcsében és Stuttgartban. A berlini tüntetésen Karl Liebknechtet letartóztatták.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Az ünnepélyek mind nyugodtan folytak” – 1916. május 1. Magyarországon
1916. május 10. – 1916. május 17.
• Bécs éhező lakossága tüntetések sorozatával tiltakozott az élelmiszerhiány és a drágaság ellen. A tüntetők békét és kenyeret követeltek.
➞ Kapcsolódó cikkek: Mikor ne választassuk magunkat egy város díszpolgárává?
• Elhunyt Görgei Artúr.
➞ Kapcsolódó cikkek: Miben értett egyet Tisza István és a szocialista Varga Jenő?
1916. május 31. – 1916. június 1.
• Tengeri csata a Skagerrak-szorosnál (Jütland). Az angol flotta vesztesége felülmúlta a németét, azonban az angol blokádot nem sikerült áttörni.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Tűznek és vérnek tengerén” át a békéig? – A jütlandi tengeri csata
• Megindult a Bruszilov-offenzíva az orosz hadszíntéren. Június 8- án Lucknál az orosz seregek áttörték az osztrák-magyar védővonalat, elfoglalták Wolhiniát és Bukovinát. Az első tíz napon több mint 200 ezer hadifoglyot ejtettek.
• A magyarországi szakszervezetek Budapesten tartott konferenciája a hadirokkantak ellátásáról, a szociális biztosítás reformjáról, a háborúból visszatértek elhelyezkedéséről, a női és a gyermekmunka kérdéseiről tanácskozott.
• Hódmezővásárhelyen a kenyér- és liszthiány miatt elkeseredett asszonyok megtámadtak egy kenyérszállító kocsit és két rendőrt megvertek. A rendőrök 30 asszonyt őrizetbe vettek.
➞ Kapcsolódó cikkek: Kenyérharc
• A budapesti rendőrség betiltott minden munkásgyűlést. A tilalom a szakszervezeti gyűlésekre is kiterjedt. Augusztusban a Szaktanács kérte a rendelet visszavonását; kérésüket a főkapitány elutasította.
1916. július 1. – 1916. november 18.
• A somme-i csata a francia-német hadszíntéren, 1,5 millió főnyi veszteséggel.
➞ Kapcsolódó cikkek: Ordenáré, büdös, költészet nélküli – John Keegan és a somme-i csata „arca”
• Károlyi Mihály lemondott az Egyesült Függetlenségi és 48-as Párt elnöki tisztéről, és 20 társával együtt kilépett a pártból. Július 17- én vezetésével megalakult a Függetlenségi és 48-as párt.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A 48-as párt elnöki tisztéről lemondok és a pártból kilépek” – Károlyi Mihály nyílt levélben szakít Apponyi Alberttel A kártyásból lett szocialista – Károlyi Mihály és az első világháború. I. rész
• Berlinben a rendőrség internálta Rosa Luxemburgot, aki 1918. szeptember 9-ig volt fogságban.
➞ Kapcsolódó cikkek: Antimilitaristák bebörtönzése
• A budapesti katonai bíróság kilenc, a hadseregnek szállító posztókereskedőt és katonatisztet ítélt el csalás és vesztegetés miatt.
➞ Kapcsolódó cikkek: A csaló politikus szimulál: „részeges, de nem őrült”
1916. július 31. – 1916. augusztus 2.
• A semleges országok (Dánia, Hollandia, Norvégia, Svédország) szocialista pártjainak hágai konferenciája felszólította a hadviselő országok munkáspártjait, hogy tegyenek meg mindent a béke mielőbbi megkötéséért.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A béke harcmezejéről”: szocialisták a háború lezárásáért
• Az olasz hadszíntéren megkezdődött a hatodik isonzói csata.
1916. augusztus 9. – 1916. augusztus 22.
• A képviselőház törvényt fogadott el a jövedelemadó, a kereseti adó és a vagyonadó felemeléséről.
➞ Kapcsolódó cikkek: Meghúzni a nadrágszíjat
• A bukaresti titkos egyezményben Románia csatlakozik az antanthatalmakhoz.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Ha Erdélyt elveszik…” – Románia hadat üzen a Monarchiának
• Budapesten 10-12 fillérrel emelték a tej literenkénti árát.
• Olaszország hadat üzent Németországnak.
• Románia hadat üzent az Osztrák-Magyar Monarchiának és a Vöröstorony-szoroson át betört Erdélybe.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Ha Erdélyt elveszik…” – Románia hadat üzen a Monarchiának „Élet vagy halál”, azaz a lét a tét – Románia támadása a Monarchia ellen
• A képviselőházban az ellenzék Tisza István miniszterelnököt tette felelőssé a Romániával folyó háborúért és a kormány lemondását követelte.
• Megjelenik a harckocsi: az angolok először vetik be a tankot a somme-i fronton.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az angolok „teknősbékája” – a tank első bevetése
• Budapest rendőrfőkapitánya betiltotta az MSZDP szeptember 17-re tervezett választójogi gyűlését.
➞ Kapcsolódó cikkek: Mi lesz a választójoggal?
• 30-40 fillérrel emelték a cukor kilónkénti fogyasztói árát.
• Betiltották Kassák Lajos A Tett című szépirodalmi folyóiratát a "hadviselés érdekeit veszélyeztető" tartalma miatt (6267/1916. számú belügyminiszteri rendelet).
➞ Kapcsolódó cikkek: „A hadviselés érdekére veszélyes” – Kassák folyóiratának betiltása és „újraindítása”
• Újpesten több száz asszony tüntetett a városháza előtt a burgonyahiány miatt.
➞ Kapcsolódó cikkek: Ha október, akkor Újpest – avagy ki izgatja a tömeget?
• Kormányrendelet jelent meg a Közélelmezési Hivatal és Tanács felállításáról (3560/1916. számú miniszterelnöki rendelet).
➞ Kapcsolódó cikkek: „Élelmezési diktatúrát!” – gyárosok és munkások egybecsengő követelése
• Bemutatták Kálmán Imre A csárdáskirályné című darabját a pesti Király Színházban.
➞ Kapcsolódó cikkek: A csárdáskirálynő
• Kikiáltották az önálló lengyel királyságot (Poznań és Galícia nélkül).
• Thomas Woodrow Wilson elnököt újraválasztják az USA-ban.
➞ Kapcsolódó cikkek: Amikor New York még republikánus volt…
• A kecskeméti Városi Színház felvette a Katona József Színház nevet.
• Megjelent a Ma című irodalmi folyóirat Kassák Lajos szerkesztésében.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A hadviselés érdekére veszélyes” – Kassák folyóiratának betiltása és „újraindítása”
• Elhunyt I. Ferenc József.
➞ Kapcsolódó cikkek: „I. Ferenc József meghalt” – A király halála
• Németországban hadiszolgálatra köteleztek minden 16-60 év közötti állampolgárt. Törvény tiltotta meg a munkahelyváltoztatást, a hatóságok bárkit hadiüzembe vezényelhettek.
• Budapesten a gáz fogyasztói árát 25%-kal, a villamos áramét pedig 16,5%-kal emelték fel.
• Bukarestet elfoglalták a központi hatalmak.
➞ Kapcsolódó cikkek: Kaliforniai álom?
• Németország az USA közvetítésével békeajánlatot tett a szövetségeseknek, amelyet azonban elutasítottak.
➞ Kapcsolódó cikkek: Komoly kísérlet a békére vagy háborús manőver? A központi hatalmak békejegyzéke 1916 végén
• Woodrow Wilson, az USA elnöke jegyzékben tett kísérletet a békeközvetítésre.
➞ Kapcsolódó cikkek: Diplomáciai csata a béke körül
➞ Kapcsolódó cikkek: Raszputyin halála, feltámadása és halála
• A budai Mátyás templomban királlyá koronázták IV. Károlyt.
➞ Kapcsolódó cikkek: Szíriusz és Meteor időjósok a felhőtlen koronázásért
• Béke Nobel-díjat kapott a Nemzetközi Vöröskereszt szervezete.
• Bemutatták Charlie Chaplin A kivándorló című filmjét.
• Megjelent Bartók Béla Nyolc magyar népdal című műve.
• Felfedezték az Androméda-ködöt.
• Elkészült Bánki Donát vízturbinája.
• Az antant elküldte békefeltételeit Wilson elnöknek.
➞ Kapcsolódó cikkek: Diplomáciai csata a béke körül
• A Főváros Közélelmezési Ügyosztályának kimutatása szerint Budapesten az élelmiszerárak a háború kitörése óta 100-300%-kal emelkedtek.
• Wilson beszéde a szenátusban a Népszövetség megalakításáról.
• A „véres vasárnap” évfordulója alkalmából 150 ezren tüntettek Pétervárott a háború és a cárizmus ellen. Sztrájkok és tüntetések voltak Bakuban, Harkovban és Nyizsnyij Novgorodban is.
• Budapesten felemelték a szén árát métermázsánként 10-17 fillérrel, a tűzifáét 35 fillérrel, a gyógyszerekét 20-200%-kal és petróleumjegyet vezettek be.
• Németország proklamálta a korlátlan tengeralattjáró-háborút.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A korlátlan torpedó csak a béke lehetőségét robbantotta föl és süllyesztette el”
• Egy amerikai hajó elsüllyesztése miatt az USA megszakította Németországgal a diplomáciai kapcsolatot.
• Egy részeg huszár három revolverlövést adott le az országgyűlés képviselőházában.
➞ Kapcsolódó cikkek: Le akarta-e lőni Tisza Istvánt egy részeg katona a parlamentben 1917 februárjában?
• A képviselőházban az ellenzék törvényjavaslatot terjesztett elő a frontszolgálatos katonák választójogáról. A javaslatot a munkapárti többség leszavazta.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A választójog ellen mindhalálig…” – Tisza István és a „hősök választójoga”
• A magyar határon állomásozó 400 katona fellázadt a rossz élelmezés miatt. Közülük 52 főt agyonlőttek.
• A kormány a katasztrofális szénhiány miatt bezáratta az ország valamennyi színházát, moziját, múzeumát és nyilvános szórakozóhelyét.
➞ Kapcsolódó cikkek: Megint állunk, vazze….
• A budapesti napilapok közölték, hogy a papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme. A Népszava 12 oldal helyett 10, március 1-jétől pedig 6 oldalon jelent meg.
➞ Kapcsolódó cikkek: Nyersanyaghiányok – a fővárosi sajtó nehézségei
• 20%-kal emelték a dohányárakat.
• Oroszországban kitört a februári forradalom.
➞ Kapcsolódó cikkek: „Oroszország népe úgy érzi, hogy már nincs veszíteni valója”
• Pétervárott megalakult az ideiglenes kormány Lvov herceg vezetésével. II. Miklós cár lemondott.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A legnagyobb gyertya is belepusztul, ha egyszerre gyújtják meg mind a két végén” – Forradalom Oroszországban és a magyarországi várakozások
• A Közélelmezési Hivatal rendeletére szappanjegyet vezettek be Magyarországon. Március 25-én a lisztfejadagot 24 dkg-ról 20 dkg-ra, a kenyérfejadagot 34 dkg-ról 28 dkg-ra szállították le.
• IV. Károly békeajánlatot tett Poincaré francia elnöknek.
• Az Amerikai Egyesült Államok kormánya hadat üzent Németországnak.
➞ Kapcsolódó cikkek: Út az USA hadba lépéséhez – ahogy a magyar olvasók látták
• Az igazságügy-miniszter előzetes cenzúra alá helyezte a Népszavát.
➞ Kapcsolódó cikkek: A szigorú cenzúra mint fegyelmezési eszköz?!
• Lenin visszatért az emigrációból Pétervárra. Másnap a központi bizottság és a szovjetek összoroszországi tanácskozásán ismertette az Áprilisi Téziseket.
➞ Kapcsolódó cikkek: Békét, kenyeret és szabadságot – Lenin a világtörténelem színpadára lép „áprilisi téziseivel”
• Burgonyajegyet vezettek be Budapesten, amelyre a fogyasztók hetenként és személyenként 1-2 kg burgonyát vásárolhattak.
1917. április 23. – 1917. április 24.
• A budapesti Lipták-gyár srapnel-üzemének munkásai élelmiszerhiány miatt sztrájkoltak.
• Elhunyt Tömörkény István.
➞ Kapcsolódó cikkek: Meghalt a magyar parasztság realista ábrázolója
• Az MSZDP vezetősége a Népszavában felhívta az ellenzéki pártokat, hogy a Tisza-kormány megbuktatására, a háború befejezésére és a demokratikus választójog kivívására hozzanak létre Választójogi Blokkot.
• Budapesten több száz belvárosi kereskedősegéd tüntetett a 7 órai üzletzárásról szóló rendelet meghosszabbításáért.
• A 10. isonzói csata kezdete.
• Országos szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten. Az értekezlet nyilatkozatban üdvözölte a nemzetközi nőmunkásmozgalom vezetőit, s határozatban sürgette a békekötést, a hadisegélyek rendezését, a nők választójogának törvénybe iktatását, valamint az állami szociálpolitikai intézkedéseket.
• Friedrich Adlert Bécsben halálra ítélték. Szeptember 7-én az ítéletet 18 évi börtönbüntetésre változtatták.
➞ Kapcsolódó cikkek: Merénylet a miniszterelnök ellen – Ausztria, 1916
• Tisza István miniszterelnök lemondása.
➞ Kapcsolódó cikkek: Amikor már a parlamenti többség sem segít – Tisza István lemondása Mit jelent Tisza bukása? – Külföldi sajtószemle
• Budapesten több ezer munkás be nem jelentett tüntetéssel tiltakozott Tisza István és a Nemzeti Munkapárt politikája ellen és éltette az általános választójogot.
➞ Kapcsolódó cikkek: Tüntetés és sípolás a lemondott miniszterelnök ellen
• Az igazságügy-miniszter feloldotta a Népszavát az előzetes cenzúra alól.
• Az MSZDP az esti órákban 35 helyen tartott népgyűlést Budapesten és környékén a béke, a választójog és a gyülekezési szabadság napirenddel. A rendőrségi tilalom ellenére a gyűléseken mintegy 50 ezren vettek részt.
➞ Kapcsolódó cikkek: Utcára vinni a politikát
• A lajtaújfalusi Első Magyar Szövő és Jutagyár 600 munkásnője sikertelenül sztrájkolt béremelésért.
• Átadták az első Pulitzer-díjat.
• A britek páncélosokkal támadtak Flandriában.
• IV. Károly Budapestre érkezésekor több mint 100 ezer munkás és polgár tüntetett az általános választójog mellett. A főváros lakossága nevében Bárczy István polgármester memorandumot nyújtott át a királynak az általános választójog bevezetéséről. Választójogi gyűlések voltak Aszódon, Debrecenben, Fiuméban, Győrben, Iglón, Jászberényben, Kassán, Kecskeméten, Kolozsvárott, Miskolcon, Nagykanizsán, Resicán, Szabadkán és Szombathelyen is.
➞ Kapcsolódó cikkek: Utcára vinni a politikát
• Görögország hadat üzent a központi hatalmaknak.
• A király Esterházy Móricot nevezte ki miniszterelnökké és megalakult az új kormány, amely csak augusztus közepéig maradt hivatalban.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az arisztokrata miniszterelnök a munkásokhoz megy tárgyalni, Józsefvárosba
• Megjelent a honvédelmi miniszter rendelete, amely a panaszbizottságok hatáskörét kiterjesztette az alkalmazottakra.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A szervezettség erejével…” – az új kormány az alkalmazottak mellett
• Elhunyt Gyóni Géza.
➞ Kapcsolódó cikkek: Csak egy éjszakára?! – A Gyóni Géza-jelenség
1917. július 3. – 1917. július 6.
• A csepeli Weiss Manfréd Lőszergyár munkásnői sztrájkkal tiltakoztak társnőik bebörtönzése és a férfiak bevonultatása ellen. A sztrájk hatására a férfiakat visszavitték a gyárba.
• A Fővárosi Elektromos Művek több száz munkása egyórás figyelmeztető sztrájkkal tiltakozott az alacsony munkabérek, a heti 78 órás munkaidő, az éjszakai és a vasárnapi munka ellen.
• Kerenszkij alakított kormányt Oroszországban.
• IV. Károly rendelete megtiltotta, hogy a katonai bíróságok a vádlottak kihallgatása és a hadsereg-főparancsnokság hozzájárulása nélkül halálos ítéletet hozzanak.
• Az antant erői offenzívát indítottak Flandriában. A támadást elnyelte a sár.
• A kínai kormány hadat üzent a központi hatalmaknak.
➞ Kapcsolódó cikkek: Oh jaj, hadat üzent Kína
1917. augusztus 14. – 1917. augusztus 22.
• Az MSZDP Budapesten 17 helyen rendezett népgyűlést a hadisegélyek rendezését követelve.
➞ Kapcsolódó cikkek: Adj pénzt, életet adsz!
1917. augusztus 19. – 1917. augusztus 20.
• A magyarországi szakszervezetek VI. kongresszusa.
• Esterházy Móric lemondása után  Wekerle Sándor lett az új miniszterelnök.
➞ Kapcsolódó cikkek: „mindig tekintettel kell lennünk a tekintendőkre…” – Wekerle Sándor az új miniszterelnök
1917. szeptember 1. – 1917. szeptember 30.
• A Galilei Körben tömörült baloldali fiatalok háborúellenes propagandacsoportot hoztak létre Duczyńska Ilona, Sugár Tivadar és Haász Árpád vezetésével.
1917. szeptember 5. – 1917. szeptember 12.
• A Zimmerwaldi Egyesülés III. konferenciája Stockholmban.
• Oroszországban kikiáltják a köztársaságot. Kerenszkij átveszi a hadsereg főparancsnokságát.
1917. október 1. – 1917. október 20.
• Az országos Népszava-agitáció eredményeként 6230 új előfizetőt szereztek a lapnak.
➞ Kapcsolódó cikkek: Erősítsük meg egyetlen acélos fegyverünket – agitációs hét a Népszaváért
• Elhunyt Justh Gyula. A 12-én tartott temetésen Kunfi Zsigmond mondott gyászbeszédet.
➞ Kapcsolódó cikkek: Justh Gyula halálára
• Elhunyt Mata Hari.
➞ Kapcsolódó cikkek: Női sztárok, kémnők és legendáik – Száz éve végezték ki Mata Harit
1917. október 24. – 1917. november 9.
• Caporettói áttörés – a Monarchia és Németország csapatai áttörték az olasz frontot és megindultak Olaszország belseje felé (más néven ez a 12. isonzói csata).
• A zsírjegyekre kiszolgált ehetetlen margarin miatt több száz asszony tüntetett Budapesten a városháza előtt.
➞ Kapcsolódó cikkek: Margarinbűztől beteg Budapest
• Bolsevik hatalomátvétel Oroszországban.
➞ Kapcsolódó cikkek: Ez már a vég? Az orosz forradalom újabb fordulata – a szovjetek átveszik a hatalmat
• A Népszava Békét! Fegyverszünetet! című vezércikkében számolt be a szovjetek II. összoroszországi kongresszusáról.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az „új orosz forradalom” visszhangja
• Georges Clemenceau az új francia miniszterelnök.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az antant diktátora a színen – Clemenceau-t nevezték ki a francia kormány élére
• A Galilei Kör békegyűlést rendezett Budapesten több száz fő, főleg diák és munkás részvételével. Zádor Pál, a gyűlés szónoka a béketárgyalások azonnali megkezdését sürgette.
• Az MSZDP felhívására Budapesten százezrek tüntettek a háború ellen. Az Iparcsarnokban tartott népgyűlés szónoka Bokányi Dezső volt.
➞ Kapcsolódó cikkek: „A munkások napja” – béketüntetés Budapesten 1917 novemberében
• Fegyverszünet a keleti fronton.
• Finnország kikiáltotta függetlenségét, azaz a korábbi Finn Nagyhercegség kivált Szovjet-Oroszországból.
➞ Kapcsolódó cikkek: Függetlenség után. Polgárháború Finnországban
• Az Amerikai Egyesült Államok hadat üzent a Monarchiának.
• A képviselőházban Vázsonyi Vilmos tárca nélküli miniszter beterjesztette a kormány mérsékelt választójogi törvényjavaslatát. Másnap a Népszava a párt számára elfogadható minimumként értékelte a javaslatot.
➞ Kapcsolódó cikkek: Demokratikus választójog? – Vázsonyi Vilmos javaslata az országgyűlés előtt 1917 végén
• Szovjet-Oroszország elismeri Finnország függetlenségét.
➞ Kapcsolódó cikkek: Függetlenség után. Polgárháború Finnországban
• Megjelent Ady Endre A halottak élén című verseskötete.
• Bánki Donát ismertette a Vaskapu-vízierőmű tervét.
• Svédország elismerte Finnország függetlenségét.
• A Galilei Kör antimilitarista csoportja a budapesti I. sz. huszárlaktanyában Katonatestvérek! és Munkások! Elvtársak! kezdetű, „A Zimmerwaldhoz csatlakozott magyarországi szocialisták csoportja” aláírású röplapokat terjesztett.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az állam bajban volt – 100 éve zárták be a Galilei Kört
• Szegeden több ezer munkás tüntetett az élelmiszerhiány miatt. 1500 tagú küldöttség adta át a munkásság követeléseit tartalmazó memorandumot a város polgármesterének.
• Woodrow Wilson, az Egyesült Államok elnöke a kongresszushoz intézett üzenetében nyilvánosságra hozta 14 pontos békefeltételeit.
➞ Kapcsolódó cikkek: Wilson tizennégy pontja
• Háborúellenes röplapok előállítása és terjesztése miatt a belügyminiszter feloszlatta a Galilei Kört. Ugyanezen a napon a rendőrség házkutatást tartott a kör helyiségében, és lefoglalta az ott talált iratokat és röplapokat.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az állam bajban volt – 100 éve zárták be a Galilei Kört
• A forradalmi eszmék terjedése miatt a belügyminiszter bizalmas utasítást küldött a közigazgatási hatóságoknak az Oroszországból hazatért magyar hadifoglyok, valamint a Magyarországon tartózkodó orosz hadifoglyok fokozottabb megfigyelésére.
1918. január 18. – 1918. január 21.
• Tiltakozásul a készülő breszt-litovszki békediktátum ellen a főváros összes üzemeiben sztrájkba lépett a munkásság azonnali békét és a Wekerle-kormány távozását követelve. A sztrájkhoz csatlakozott a vidéki városok munkássága is.
➞ Kapcsolódó cikkek: Januári sztrájk, februári következmények – 1918 kezdete és a szociáldemokraták
• Kijevben kikiáltották a független ukrán államot.
➞ Kapcsolódó cikkek: A breszt-litovszki béke és a nemzetközi erőviszonyok átalakulása
• Lemondott Wekerle Sándor magyar miniszterelnök, de a király újra őt bízta meg kormányalakítással.
• Az Alkotmánypártból, az Apponyi-pártból, a Polgári Demokrata Pártból és néhány néppárti képviselőből megalakult a 48-as Alkotmánypárt nevet viselő kormánypárt.
• Átalakult a Wekerle-kormány, amelyből kimaradtak a Károlyi-párt hívei. A Károlyi-párt ellenzékbe vonult.
➞ Kapcsolódó cikkek: Wekerle lemondása után újra miniszterelnök, de kormánya átalakult
• A belügyminiszter jóváhagyta a Magyarországi Bánya- és Kohómunkások Országos Szövetségének alapszabályait.
1918. február 1. – 1918. február 3.
• A Monarchia Cattaróban állomásozó flottájában felkelés tört ki. A matrózok tanácsokat alakítottak, és követelték az azonnali békét, valamint a nemzetiségek önrendelkezési jogát.
➞ Kapcsolódó cikkek: Matrózfelkelés a Cattarói-öbölben
• A kereskedelemügyi miniszter rendeletet adott ki, amely megtiltotta, hogy a MÁV-alkalmazottak politikai agitációban vegyenek részt vagy politikai lap terjesztésében közreműködjenek.
• Szovjet-Oroszország áttért a Gergely-naptár használatára.
• Elhunyt Khuen-Héderváry Károly korábbi miniszterelnök.
➞ Kapcsolódó cikkek: Meghalt az erőszakot és a korrupciót ötvöző gróf, a horvát kérdést kiélező bán
• Litvánia deklarálta függetlenségét.
➞ Kapcsolódó cikkek: Száz éve független(edett) Észtország és Litvánia
• A kereskedelemügyi miniszter kiterjesztette a panaszbizottságok hatáskörét a kincstári és katonai üzemekre.
• Észtország deklarálta függetlenségét.
➞ Kapcsolódó cikkek: Száz éve független(edett) Észtország és Litvánia
1918. február 24. – 1918. február 26.
• Kiskunfélegyházán élelmiszerhiány miatt több ezren tüntettek a város utcáin. A tüntetéseknek a rendőrség és a katonaság vetett véget. 100 embert őrizetbe vettek.
• Breszt-Litovszkban megszületett a békeegyezmény Németország, az Osztrák-Magyar Monarchia és szövetségesei (Bulgária, Törökország), valamint Szovjet-Oroszország között.
➞ Kapcsolódó cikkek: A breszt-litovszki béke és a nemzetközi erőviszonyok átalakulása
• A kereskedelemügyi miniszter elrendelte a vasárnapi munkaszünetet a húsiparban. A rendelet 5000 munkást érintett.
➞ Kapcsolódó cikkek: Nyolcórás munkanapokat szerveztek maguknak a vasesztergályosok 1918-ban
• A szovjet kormány Pétervárról Moszkvába költözött.
• Győrben a szociáldemokraták vezetésével több száz gyári munkás tüntetett a háború ellen, követelte az élelmiszerhiány megszüntetését és a hadisegélyek felemelését.
1918. március 21. – 1918. április 4.
• A németek offenzívát indítottak a Somme-nál.
➞ Kapcsolódó cikkek: A Michael offenzíva 1918-ban: megindul az utolsó nagy nyugati „embermészárlás”
• Az MSZDP nőnapi ünnepséget rendezett Budapesten, továbbá 25 vidéki városban és községben. A központi ünnepség szónoka, Bokányi Dezső a békéről és a nők választójogáról beszélt.
➞ Kapcsolódó cikkek: Nőnap 1918-ban – nem akkor és nem úgy, mint ma
• A Világ című lapban megjelent Szabó Ervinnek a Szociáldemokrácia és politikai erkölcs című, az MSZDP választójogi politikáját élesen bíráló cikke. A Népszava 1918. március 26-i számában Garami Ernő Erkölcs és logika címmel válaszolt Szabó Ervinnek.
• Ferdinand Foch-t nevezték ki a nyugati fronton harcoló antant csapatok főparancsnokának.
➞ Kapcsolódó cikkek: A Michael offenzíva 1918-ban: megindul az utolsó nagy nyugati „embermészárlás”
• A kormány és a Munkapárt képviselői tárgyalást folytattak az 1917. december 21-én a képviselőház elé terjesztett, Vázsonyi-féle mérsékelt választójogi tervezetről. A Munkapárt képviselői elutasították a reform képviselőházi támogatását.
➞ Kapcsolódó cikkek: Kormányválság 1918 áprilisában – Wekerle marad, Vázsonyi és Apponyi gróf távozik
• Az MSZDP több ezer munkás részvételével népgyűlést tartott az Iparcsarnokban. A gyűlés határozatban követelte az általános választójog törvénybe iktatását és a parlament feloszlatását.
➞ Kapcsolódó cikkek: Két munkástüntetés és egy sztrájk az általános választójogért
• Lemondott Wekerle Sándor kormánya.
➞ Kapcsolódó cikkek: Kormányválság 1918 áprilisában – Wekerle marad, Vázsonyi és Apponyi gróf távozik
• Elhunyt Gavrilo Princip szerb nacionalista, az I. világháborút formálisan kirobbantó, Ferenc Ferdinánd elleni szarajevói merénylet végrehajtója.
➞ Kapcsolódó cikkek: Gavrilo Princip halála
• A magyarországi munkásság országszerte munkaszünettel és népgyűlésekkel ünnepelte meg május elsejét. Budapesten az MSZDP négy ünnepi népgyűlést tartott a Városligetben.
➞ Kapcsolódó cikkek: Május elsejei álom az Európai Egyesült Államokról és az 1918-as Marx-centenárium
• Budapesten és vidéken ünnepi megemlékezéseket tartottak Marx születésének 100. évfordulója alkalmából.
➞ Kapcsolódó cikkek: Május elsejei álom az Európai Egyesült Államokról és az 1918-as Marx-centenárium
• A központi hatalmak és Románia békekötése.
➞ Kapcsolódó cikkek: A bukaresti béke – átmeneti ábránd a székelyek nyugodt álmáról
• A király ismét Wekerle Sándort kérte fel kormányalakításra.
• Wekerle Sándor és Tisza István megállapodást kötött, hogy a Vázsonyi-féle javaslat szűkítésével új választójogi reformtervezetet dolgoztatnak ki. A tervezettel kapcsolatos munkálatokat a képviselőház választójogi bizottsága végezte el május 12. és június 7. között.
➞ Kapcsolódó cikkek: A leendő nyilaspárt-alapító zsidózása után leszavazzák Tiszáék a nők választójogát
• A Népszava Visszatér Tisza választójoga c. cikkében élesen bírálta a készülő választójogi tervezetet.
• A hadsereg egyik legnagyobb katonalázadása robbant ki Pécsen, amelyhez környékbeli bányászok is csatlakoznak.
➞ Kapcsolódó cikkek: A nagy pécsi zendülés és a washingtoni politika Monarchia ellen fordulása
• Bemutatták Bartók Béla A kékszakállú herceg vára című művét.
➞ Kapcsolódó cikkek: Bartók Kékszakállújának ősbemutatója az Operaházban
• A harmadik német offenzíva indult meg a Marne-nál.
• Budapesten nagygyűlést tartottak a szervezett szocialista munkásnők. A résztvevők állást foglaltak a nők választójoga mellett, s ennek első lépéseként elfogadták a Vázsonyi-féle javaslatot.
• A katonai hatóságok „a hadsereg morális bomlásának megelőzése céljából” megtiltották több mint 20, főleg ellenzéki és nemzetiségi újság terjesztését a frontokon. A listán szereplő lapok között volt a Népszava is.
➞ Kapcsolódó cikkek: Lapbetiltás a fronton és zsidózás a cenzúra ürügyén
• A francia-amerikai csapatok megállították a németek nyugati támadását.
• A „piavei katasztrófa”: osztrák-magyar támadás indult, mely súlyos emberáldozatok árán sem ért el sikert.
➞ Kapcsolódó cikkek: Amikor a hátország és a katonák is elbuknak: a Monarchia utolsó támadása 1918-ban
• 1918. június 20-án a csendőrök négy munkást öltek meg az állami tulajdonban lévő MÁV Gépgyárban, amely után általános sztrájk bénította meg a fővárost, az ország közlekedését és a vidéki üzemek sokaságát.
➞ Kapcsolódó cikkek: Sortűz a MÁV Gépgyárban: sztrájk és Landler Jenő színrelépése
• A képviselőház megkezdte a kormány és a Munkapárt választójogi törvényjavaslatának tárgyalását.
• II. Miklós cárt és családját kivégezték Jekatyerinburgban.
➞ Kapcsolódó cikkek: Meggyilkolják a cárt, lemészárolják fiát és lányait, de még az orvosát is a bolsevikok
• A képviselőház elfogadta a Wekerle-Tisza-féle választójogi törvényjavaslatot.
➞ Kapcsolódó cikkek: Tiszáék csak korlátozott választójogot adnak, de törvényüknek nem lett gyakorlati hatása
• Kecelen 150 asszony hadisegélyt követelve megrohanta a községházát. A lázadásnak a rendőrség vetett véget.
• Cegléden több száz asszony tüntetett a hetek óta tartó liszt- és zsírhiány miatt. A rendőrség 200 asszonyt őrizetbe vett.
➞ Kapcsolódó cikkek: Rendőrök ütik, rúgják és éheztetik a tüntetés után fogságba vetett kétszáz ceglédi nőt
• A honvédelmi miniszter utasította a karhatalmat, hogy a katonaszökevények ellen egyszeri felszólítás után használják fegyverüket, fegyveres katonaszökevények ellen felszólítás nélkül nyissanak tüzet.
• A németek döntő vereséget szenvedtek a nyugati fronton, miután az antant erői tömegével vetették be ellenük a repülőgépeket és a tankokat. Ez volt a német hadsereg „fekete napja”.
➞ Kapcsolódó cikkek: A német hadsereg fekete napja: 1918. augusztus 8.
• Moszkvában egy eszer szimpatizáns merényletet követett el Lenin ellen, aki súlyosan megsebesült.
➞ Kapcsolódó cikkek: A Lenin elleni merénylet után elszabadult a vörös terror Újabb sikertelen merénylet Lenin ellen
• A németek a nyugati front teljes hosszában visszavonulásra kényszerültek.
• Károlyi Mihály nyílt levelet intézett ceglédi választóihoz, amelyben kifejtette, hogy a háborút a fegyverek erejével befejezni már nem lehet, a békét tárgyalás és megegyezés útján kell elérni.
➞ Kapcsolódó cikkek: Osztrák–magyar béketervek a Monarchia bukása előtt pár héttel. II. rész
• Megindult az antant balkáni offenzívája.
➞ Kapcsolódó cikkek: Bulgária összeomlik, Tisza a délszlávokat hergeli, bukik a német kancellár
• Bulgária békét kért az antanttól. 30-án Szalonikiben aláírták a fegyverszünetet.
➞ Kapcsolódó cikkek: Bulgária összeomlik, Tisza a délszlávokat hergeli, bukik a német kancellár
• Elhunyt Szabó Ervin. Október 2-án tartott temetésén több ezren vettek részt.
➞ Kapcsolódó cikkek: Száz éve halt meg Szabó Ervin – mivel lennénk szegényebbek nélküle?
1918. október 1. – 1918. október 31.
• Ebben a hónapban 44 ezren haltak meg spanyolnáthában. A legtöbb áldozat Budapesten és Máramaros megyében volt.
➞ Kapcsolódó cikkek: 1918 ősze: Magyarországon pusztít a spanyolnátha
• Németországban Max von Baden alakított kormányt, és fegyverszüneti ajánlatot állított össze.
➞ Kapcsolódó cikkek: Német összeomlás, forradalom és felülről elrendelt demokratizálás 1918 őszén
• Burián István, a Monarchia külügyminisztere békeajánlattal fordult Wilson amerikai elnökhöz.
➞ Kapcsolódó cikkek: Osztrák–magyar béketervek a Monarchia bukása előtt pár héttel. I. rész
• Zágrábban megalakult a Szlovének, Horvátok és Szerbek Nemzeti Tanácsa.
➞ Kapcsolódó cikkek: A zágrábi nemzeti tanács a délszláv nemzeti állam megalakulását követeli
• A parlament üléséről távozó Tisza István ellen sikertelen merényletet kísérelt meg Lékai János.
• A Parlamentben Tisza István kijelentette: „Ezt a háborút elveszítettük”.
➞ Kapcsolódó cikkek: Károlyi után ismeri el a háború elvesztését Tisza István, míg a nemzetiségi képviselők nyíltan nemzeti önállóságot hirdetnek
• A képviselőház megvitatta Károlyi Mihálynak az 1867-es kiegyezés érvénytelenítésére, Magyarország teljes önállóságára vonatkozó törvényjavaslatát.
• A Munkapárt kimondta feloszlását és beolvadt a 48-as Alkotmánypártba.
➞ Kapcsolódó cikkek: A munkapárt „halálára” írt nekrológot Az Est, de ez a történelmi Magyarország nekrológja is lett
1918. október 23. – 1918. október 24.
• Budapesten megalakult a Magyar Nemzeti Tanács az Országos Radikális Párt, a Károlyi-párt és az MSZDP képviselőiből.
• A Galilei Kör tagjai eltávolították a kör hatóságok által lezárt helyiségéről a pecséteket. A Kör ismét megkezdte működését.
• Prágában a Cseh Nemzeti Bizottság proklamálta Csehszlovákia függetlenségét.
• Az olaszok a Piave folyónál áttörték a frontot.
➞ Kapcsolódó cikkek: Megindul a Monarchia elleni utolsó olasz katonai csapás, a franciák elérik a Dunát
• A horvát sabor (parlament) kinyilvánította Horvátország függetlenségét a Monarchiától, és megalakította a Nemzeti Tanács Szlovén–Horvát–Szerb Államát
➞ Kapcsolódó cikkek: A délszláv egységállam gyötrelmes megalakulása
• Meggyilkolták Tisza Istvánt.
• Károlyi Mihály lett az új miniszterelnök.
• Budapesten győzött az őszirózsás forradalom.
➞ Kapcsolódó cikkek: Őszirózsás forradalom – egy polgári demokratikus kísérlet, megosztott elitekkel
• A Monarchia és az antant képviselői fegyverszünetet írtak alá Padovában.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az első világháború vége: a fegyverszünet bizonytalanságba taszítja Magyarországot
1918. november 3. – 1918. november 4.
• Flottalázadás a németországi Kielben.
• Megkezdődött a Magyarországon lévő orosz hadifoglyok hazaszállítása.
1918. november 8. – 1918. november 30.
• 270 ezer orosz, 48 ezer olasz és szerb hadifogoly hagyta el Magyarországot.
• Németországban a forradalmat követően lemondott a császár, megszületett a Weimari köztársaság.
➞ Kapcsolódó cikkek: Felemás korlátok: a német, az osztrák-német és a magyar köztársaságok kikiáltása 1918-ban Német összeomlás, forradalom és felülről elrendelt demokratizálás 1918 őszén
1918. november 10. – 1918. november 30.
• Több mint egymillió katona tért haza a frontról Magyarországra.
➞ Kapcsolódó cikkek: Erőszakhullám a háború befejezése után, 1918 őszén
• A compiègne-i erdőben aláírták a fegyverszünetet, így a nyugati fronton is megszűntek a harcok. Véget ért az első világháború.
➞ Kapcsolódó cikkek: Az első világháború vége: a fegyverszünet bizonytalanságba taszítja Magyarországot
• Kikiáltották az önálló és független Lengyelországot. Első államfője Józef Piłsudski.
• Kikiáltották az osztrák köztársaságot.
➞ Kapcsolódó cikkek: Felemás korlátok: a német, az osztrák-német és a magyar köztársaságok kikiáltása 1918-ban
• IV. Károly király Eckartsauban nyilatkozatot adott ki, amelyben lemondott a magyarországi államügyek vitelében való részvételről és kinyilatkoztatta, hogy elismeri azt az államformát, amelyet a nemzet választ.
• Prágában megnyílt a csehszlovák nemzetgyűlés. A köztársasági elnök Tomáš Garrigue Masaryk.
➞ Kapcsolódó cikkek: A háború végétől Trianonig: Csehszlovákia és Nagy-Románia megalakulása
• Leszerelő tisztek bajtársi szövetségeként megalakult a Magyar Országos Véderő Egyesület (MOVE).
• Kihirdették a Magyar Nemzeti Tanács néphatározatát: Magyarország független és önálló népköztársaság.
➞ Kapcsolódó cikkek: A köztársaság (és nem a népköztársaság) kikiáltásáról írt a konzervatív Budapesti Hírlap A népköztársaság 1918. november 16-a kikiáltását ünnepli a Népszava Felemás korlátok: a német, az osztrák-német és a magyar köztársaságok kikiáltása 1918-ban Az élet szent születésének napjáról írt Az Est a köztársaság kikiáltása után
• Kikiáltották Lettország függetlenségét.
• A Román Nemzeti Tanács kiáltványa állást foglalt Magyarország románok lakta területeinek Nagy-Romániához való csatlakozása mellett. Az igényelt területek: Erdély, a Bánát, Arad, Bihar, Szatmár és Szilágy megye, valamint részben Békés, Csanád és Ugocsa megye.
• Közzétették az 1918. évi I. néptörvényt, amelynek értelmében minden 21. életévét betöltött férfi és 24. életévét betöltött, írni és olvasni tudó nő választójogot kapott.
• Megalakult a Kommunisták Magyarországi Pártja.
• Belgrádban Sándor szerb régens bejelentette a Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulását
➞ Kapcsolódó cikkek: A délszláv egységállam gyötrelmes megalakulása
• Spanyolnáthában elhunyt Kaffka Margit írónő.
• Az erdélyi románok nemzeti gyűlése Gyulafehérváron kimondta a Romániával való egyesülést.
➞ Kapcsolódó cikkek: A háború végétől Trianonig: Csehszlovákia és Nagy-Románia megalakulása
• A román hadsereg bevonult Marosvásárhelyre.
• Vix alezredes, az antant budapesti katonai missziójának vezetője jegyzékben követelte a magyar kormánytól a Felvidék kiürítését és átadását Csehszlovákiának.
• Frontról hazatért katonák tüntettek Budapesten, leszerelési segélyt és pénzt követelve.
• Megindult a Vörös Újság, a Kommunisták Magyarországi Pártja hivatalos lapja.
• A vallás- és közoktatásügyi miniszter közzétette december 7-i rendeletét, amely megszüntette a nők felvételét korlátozó intézkedéseket a Műegyetemen, a jogakadémiai és a gyógyszerészi karokon.
• A román csapatok bevonultak Kolozsvárra.
➞ Kapcsolódó cikkek: A háború végétől Trianonig: Csehszlovákia és Nagy-Románia megalakulása
• A szénhiány miatt a minisztertanács 1919. január 1-től bezáratja a színházakat és a mozikat.
• A csehszlovák hadsereg bevonult Kassára.
• A balkáni francia hadsereg csapatai bevonultak Szegedre, és a Bánátban kordont vontak a román és a jugoszláv hadsereg közé.
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva