hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Bakonyi Károly (író) – Wikipédia
(1873-1926) magyar novellaíró, színműíró és tárcaíró
Ez a szócikk az íróról szól. Hasonló címmel lásd még: Bakonyi Károly (egyértelműsítő lap).
Bakonyi Károly (Nagyvárad, 1873. július 28. – Budapest, 1926. október 25.[1]) magyar novellaíró, színműíró és tárcaíró.
1926. október 25. (53 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz Bakonyi Károly témájú médiaállományokat.
Bakonyi Károly és Reviczky Szeréna fiaként született. Apja irodalmi műveltségű úr volt, ő fordította németre elsőnek Herczeg Ferenc munkáit.
Pályáját Nagyváradon kezdte. Fiatalon feltűnt finoman megírt, magyar levegőjű novelláival, emellett elvégezte a jogot és a földművelésügyi minisztériumba került. A modern magyar operettirodalomban ő volt az első, aki műveivel átlépte az ország határait és az egész világot bejárta. Sárgarigó című színművét a szegedi Dugonics Társaság megjutalmazta. Kun László című színművét a Nemzeti Színház 1906. február 23-án hozta színre, a Sárga keztyű című katonadrámáját pedig a Vígszínház mutatta be figyelemreméltó sikerrel, 1922. február 4-én. Sikereinek igazi területe azonban a zenés színpad volt. Martos Ferenc társaságában megírta a Bob herceg librettóját és ezzel egy csapásra a magyar operettszövegírók első sorába emelkedett. Legnagyobb és legjelentősebb sikerét azonban a János vitézzel aratta, mely az idők folyamán nemzeti daljátékká klasszicizálódott. Ez a daljáték Heltai Jenő verseivel, Kacsóh Pongrác nagyszerű zenéjével 600-nál többször került színre a Király Színházban és külföldi bemutatásain is egészen különleges sikereket aratott. Tatárjárás c. operettjével ő vezette be a fiatal Kálmán Imrét és ezzel az operettjével nyitott utat a magyar operett későbbi nemzetközi sikereinek. A Tatárjárás-t 160-szor játszották a Vígszínházban és játszották sokezerszer az egész világon. Bakonyi Károly ezután (Szirmai Albert zenéjével) gyors egymásutánban megírta a Mágnás Miskát (bemutató 1916. február 2., 100-adszor 1916. május 22-én került színre) és a Gróf Rinaldót (bemutató 1918. november 7. Király Színház.)
Huszka Jenő: Bob herceg (1902)
Kacsóh Pongrác: János vitéz (1904)
Kacsóh Pongrác: Rákóczi (1907)
Kálmán Imre: Tatárjárás (1908)
Kálmán Imre: Kis király (1914)
Szirmai Albert: Mágnás Miska (1916)
Laci kisasszony (elbeszélés, Budapest, 1902)
Kun László (szomorújáték (1906)
Sárga keztyű (katonadráma, 1922)
Szent Péter esernyője (színmű, Mikszáth Kálmán regénye alapján, Budapest, 1924)
↑ Halotti bejegyzése a Budapest I. kerületi állami halotti akv. 2187/1926. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. december 5.)
Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 963-8607-10-6
Magyar Színművészeti Lexikon (1929-1931, szerk. Schöpflin Aladár)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bakonyi_Károly_(író)&oldid=22870612”
Utoljára szerkesztve 2020. július 19., 17:21-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. július 19., 17:21
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.