hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu fr hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu de de de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Nagytőke község a Szentesi járásban, Csongrád-Csanád megye legészakibb települése.
é. sz. 46° 45′ 29″, k. h. 20° 17′ 010″46.758, 20.286Koordináták: é. sz. 46° 45′ 29″, k. h. 20° 17′ 010″46.758, 20.286
A Wikimédia Commons tartalmaz Nagytőke témájú médiaállományokat.
A falu Szentes és Kunszentmárton között található a Tőke-ér és a Veker-ér szögletében, a Tisza és Hármas-Körös is közel folyik a faluhoz. Határát majdnem teljesen körbeveszik a két előbbi város külterületei, csak északnyugat felől határos egy harmadik település, Szelevény területével.
Közigazgatási területén észak-déli irányban végighalad a 45-ös számú főút, így ezen közelíthető meg Kunszentmárton és Szentes központja, illetve Hódmezővásárhely felől is. A főútról a 4516-os útra kell lehajtani, ez vezet végig belterületének északi szélén és ez köti össze Szentes több külterületi határrészével (Magyartés, Zalota, Kurca-parti üdülőövezet) is.
Lakott területének keleti szélén végighúzódik a MÁV 130-as számú Szolnok–Hódmezővásárhely–Makó-vasútvonala, amelynek egy megállási pontja van itt, Nagytőke vasútállomás. Napi 1 pár közvetlen gyorsvonat köti össze Budapesttel.
A falut nevét először 1488-ban említik egy oklevélben Theuke (Thoke) alakban. A neve a magyar Tőke szóból ered, feltehetően a lakosok favágó foglalkozására utalt.
A török időket megsínylette a település: az 1570-es török adóösszeírás 26 családot említett, 1599-re a tizenöt éves háború idejére teljesen elnéptelenedett. A következő évszázadban lassan újratelepült a vidék, de a krími tatárok 1693-mas fosztogatásai során újra lakatlan lett. Nagytőke önálló falu csak 1952-ben lesz újra: Szentes benépesült határrészéből alakították ki a területét. A községi tanács 1951. december 30-án alakult meg, hivatalosan 1952. január 1-jétől vált el Szentestől. A faluban 3 termelőszövetkezet alakult, melyek idővel egyesültek, 1988-tól a szentesi Árpád Zöldségtermesztő Szövetkezet részévé váltak. A lakosság nagy része ma is a mezőgazdaságból él.
A lakosságszám csökken: 1960-ban még 1334-en laktak itt, 2002-ben már csak 506-an. A lakosság jelentős része külterületen él. A falu 2001-ben millenniumi emlékoszlopot állított, 2002-ben elkészítette címerét az újjáalakulás 50. évfordulójára.
1990–1994: Verasztó József (független)[3]
1994–1998: Dobóvári Károly (független)[4]
1998–2000: Kiss Gyula (FKgP)[5]
2000–2002: Kis Nándor (FKgP)[6][7]
2002–2004: Kis Nándor (független)[8]
2004–2006: Staberecz Ferenc (független)[9]
2006–2010: Staberecz Ferenc (független)[10]
2010–2014: Varga Lászlóné (független)[11]
2014–2016: Staberecz Ferenc (független)[12]
2016–2018: Szél Csaba (Jobbik)[13][14]
2018–2019: Szénászky Zsolt (független)[15][16]
2019-től: Szénászky Zsolt (független)[1]
A településen 2000. szeptember 3-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak,[6] a korábbi képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[17]
A következő önkormányzati ciklus félidejéhez közeledve, 2004. június 13-án ismét időközi polgármester-választást kellett tartani Nagytőkén,[9] ezúttal az előző polgármester lemondása miatt.[18] A választáson elindult a négy évvel azelőtt leköszönt faluvezető is, de 28 % körüli eredményével csak második lett három jelölt közül.
A 2014–2019 közti önkormányzati ciklusban Nagytőkének három első embere is volt, mivel ez alatt az öt év alatt két időközi polgármester-választás is zajlott itt; előbb 2016. szeptember 4-én,[13][14] majd 2018. december 9-én,[15][16] mindkét esetben a hivatalban lévő faluvezető lemondása miatt.[19][20]
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[21]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 73,8%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (25,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 20,1%, református 19,9%, evangélikus 0,5%, felekezeten kívüli 22,1% (35,9% nem nyilatkozott).[22]
↑ a b Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. június 22.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 16.)
↑ Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 30.)
↑ a b A 2000. szeptember 3-án tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000. szeptember 3. (Hozzáférés: 2020. május 24.)
↑ A hivatkozott forrásból a választás részletes eredményei nem állapíthatók meg.
↑ Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 30.)
↑ a b Nagytőke települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2004. június 13. (Hozzáférés: 2020. május 28.)
↑ Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 30.)
↑ Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
↑ Nagytőke települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 17.)
↑ a b Nagytőke települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016. szeptember 4. (Hozzáférés: 2020. június 22.)
↑ a b Négy településen választottak polgármestert. magyarnemzet.hu (2016. szept. 4.) (Hozzáférés: 2020. márc. 30.)
↑ a b Nagytőke települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018. december 9. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
↑ a b Szénászky Zsoltot választották polgármesterré Nagytőkén. www.ma.hu (2018. dec. 10.) (Hozzáférés: 2020. márc. 30.)
↑ Időközi választások 2000-ben (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000 (Hozzáférés: 2020. május 24.)
↑ Időközi önkormányzati választások 2004-ben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2004 (Hozzáférés: 2020. május 28.)
↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016 (Hozzáférés: 2020. június 22.)
↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018 (Hozzáférés: 2020. június 25.)
↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
A Wikimédia Commons tartalmaz Nagytőke témájú kategóriát.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nagytőke&oldid=24261589”
Utoljára szerkesztve 2021. szeptember 30., 20:15-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 30., 20:15
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.