hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu te hu hu hu en hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu te hu hu hu en hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu en hu hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu es hu hu hu en hu en es hu
Gyűlések, amivel céljaink felé indulhatunk - Demokratikus Nevelés
Henry Martyn Robert egy végeérhetetlen értekezleten ült, ahol a nagyszájúak beszéltek, a komolyabb gondolkodók tartottak a hangos megszólalástól és a csoport nem jutott előre semmiben.
Minden 6 évesnél idősebb tisztában van Robert érzéseivel. Valamennyien ültünk már végig semmibe vesző értekezleteket és konferenciákat. És bár általában ennél grandiózusabb témákról írok, a gyűlések jobbá tétele minden szakma alapvető eleme.
A legzavaróbb valószínűleg az volt Robert számára, hogy a massachusetts-i New Bedford gyűléséért ő volt a felelős. A West Pointban végzős hallgatójaként és az Egyesült Államok hadseregének műszaki tisztjeként tudta, hogy elemezzen problémákat, hogy adjon parancsokat. De ez egy nyilvános ülés volt olyan civilekkel, akikre nem tudta a katonai fegyelmet ráerőltetni.
14 elvesztegetett óra után Robert úgy döntött, addig soha nem tart civil gyűlés, amíg meg nem tanulja a parlamenti eljárásokat. Azokat a szabályokat viszont alkalmatlannak és következetlennek találta.
Így aztán saját szabályokat alkotott és 1876-ban kiadta a “Tanácskozó Testületek Eljárásrendjének Kézikönyve”-t.
Ma, 11-dik kiadását megérve, “Robert Eljárásrendje” segítséget ad a hatékony és határozatképes gyűlések levezetéséhez. A szabályok annyira könnyen tanulhatók és betarthatók, hogy iskolások is alkalmazzák. Csak kérdezzük meg erről a houstoni Ted Weisgalt, a Robert Szabályai Gyerekeknek szerzőjét, aki felnőtteket és gyerekeket is tanít.
Az első lépés annak pontos meghatározása, miért van szükség a gyűlésre, majd a lehető legkevesebb, általában max.12 ember összehívása.
“Tudni kell mi a cél, és ahhoz tartani kell magunkat,” mondja Weisgal. “Alapvető fontosságú olyan kislétszámú gyűlést tartani, ahol mindenki hasonlóképpen gondolkodik. … Csak olyanokra van szükség, akik ugyanazért a célért állnak ki.”
Ezek a kis gyűlések, amiket a kézikönyv bizottságoknak nevez, nagyrészt kötetlenek és mindenkinek a részvétel lehetőségét nyújtják. Weisgal a körben ülést javasolja, ahol mindenki szemkontaktusban lehet a többiekkel, a munka során pedig a folyamatosan körbe haladást, hogy mindenki szót kaphasson.
“Az első körben néhányan passzolni fognak, amikor rájuk kerül a sor, de aztán meghallanak valamit, ami ötletet ad, és a következő körben már lesz mondanivalójuk” mondja Weisgal. “Robert szerint nem kell időhatárt szabni a vitának. A teljes gondolatfolyamra szükségünk van.”
Bár lehet, hogy ez riasztóan hangzik, Weisgal szerint a határozott céllal rendelkező kislétszámú csoport elutasítja a fölösleges, hosszú hozzászólásokat. Aki felszólal, tudja, hogy más is a sorára vár.
“Ha nem körben haladunk, lesz olyan, aki uralja a beszélgetést, és lesz néhány olyan típusú ember is, akinek nagyszerű ötletei vannak, de nem fog harcba szállni a szóért” – magyarázza Weisgal.
Ha mégis problémát jelentenek a hosszú monológok, a szabályok javasolnak megoldást.
“Robert kézikönyve azt mondja, hozhatunk egyedi szabályokat, az egyik pl. lehet az, hogy senki nem beszélhet egy alkalommal 3 percnél hosszabb ideig, viszont a következő körben természetesen megint szót kap.”
A másik saját szabály pl. korlátozhatja az elektronikus eszközök használatát. A gyűlés célja, hogy mindenki egyetlen problémára koncentráljon, és a mobil eszközök kibúvót jelentenek ez alól.
Valószínűleg a szórakozottság az oka, hogy a résztvevők annyira különböző gondolatokkal távoznak egy gyűlésről. Ezért sok vezető jegyzetelésre kér valakit, majd körbeküldi a jegyzőkönyvet, hogy meggyőződjön arról, mindenki egyetért az elhangzottakkal.
“Bár valamennyien gyűlöljük azokat az unalmas alakokat, akik végigmorognak egy megbeszélést, vagy azt a nyalizót, aki jó pontokat próbál szerezni a főnöknél, a valódi nagyszájú a legtöbb rossz gyűlésen mégis a vezetőjük”, mondja Weisgal.
“Neki a zenekar karmesterének kellene lennie, és nem hangszeren kell játszania” mondja Weisgal. A gyűlés vezetőjének nem kellene a figyelem középpontjában állnia, ami pedig gyakran előfordul.
“Aki elnököl a gyűlésen, az uralja a megbeszélést. Valaki beszél, az elnök válaszol, aztán másvalaki beszél, az elnök válaszol, majd egy harmadik személy beszél, az elnök válaszol,” mondja Weisgal. “Ez rettenetes, és emiatt utálják az emberek a gyűléseket.”
Jobb módszer a résztvevők számára, ha mindenki szót kap, mielőtt a vezető reagál. Az eredményesség javítása érdekében Weisgal azt javasolja, hogy a főnök előzetesen beszéljen négyszemközt a résztvevőkkel, hogy megértse, mit várnak a gyűléstől és miben szeretnének közreműködni.
“Főnökként kiválasztanám azokat a dolgokat, amit én vagy a munkatársak a legfontosabbnak tartanak” – mondja.
Robert Szabályait Weisgal felnőtteknek tanítja a Leisure Learning Unlimited-nél és mindenféle korú diáknak a Houston környéki iskolákban. Azt mondja, a szabályok ismerete a gyűlések vezetésén túl kritikus gondolkodásra is tanít.
Sokak szerint a szabályok bonyolultak és korszerűtlenek. De amikor legközelebb végigülsz egy rosszul vezetett gyűlést, jusson eszedbe, hogy a szabályokban az a bölcsesség van összegyűjtve, ami javíthat a gyűléseken. És annyira egyszerűek, hogy Weisgal harmadikosai is használják őket.
forrás: Huston Cronicle, 2015. december 25.
Ted Weisgal: Tanítsuk a demokratikus gyűlések szabályait!
Fóti Péter: Iskolagyűlések a demokratikus iskolákban
(Visited 4 times, 1 visits today)
A demokratikus nevelés elkötelezett szószólója
Egyesületi Közgyűlés 2022 október 8-án szombaton 10.00-kor
személyes és online Helyszín: Budapest 1022 Herman Ottó út 27/a. I.em. 4. Szeretettel meghívunk minden egyesületi tagot és szimpatizánst! A közgyűlés nyilvános, bárki jöhet, és bárki tehet javaslatot napirendre. Napirendi javaslatok eddig: Napirend: Közgyűlés tisztségviselőinek megválasztása (levezető, jkv-vezető, hitelesítők, stb.) Napirend összeállítása
Előszó – Jerry Mintz: Szabadság és demokrácia az oktatásban c. könyvéhez
Előszó Jerry Mintzcel először 2005-ben találkoztam a demokratikus iskolák[1] berlini világtalálkozóján, az IDEC-en.[2] Ettől az időtől fogva álltam kapcsolatban vele mint hírlevelének és az általa kiadott „Education Revolution” („Oktatási forradalom”) c. lapnak az olvasója. Személyesen újra 2011-ben találkoztunk az angliai
(részletek az iskola bemutakozó füzetéből) fordította: Felvidéki Szilvia Az 1997 óta államilag engedélyezett  Kapriole egyike a Németországban működő kb. 1oo demokratikus iskolának. Mintegy 15o diákjával az egyik legnagyobbnak számít a Szabad Alternatív Iskolák Szövetségének (BFAS) egymással összefogásban álló intézményei közül.
Csatlakozz a Demokratikus-Iskola csoporthoz!
A lista nekem olyan, mint egy igazi iskola modellje: a részvétel önkéntes, senkinek nem kell még a nevét se megmondania! Nincs feleltetés, nincsenek dolgozatok. Vannak viszont időről időre személyes találkozók, ahol sokat beszélgetünk, vagy meglátogatunk egy-egy érdekes iskolát. Főként a lista tagjaiból alakult az egyesület, amely a demokratikus iskola elveinek és gyakorlatának terjesztését tűzi ki céljául!
Demokratikus nevelés küldetése egy mondatban.
2022 © Minden jog fenntartva! | Adatvédelmi tájékoztató | ÁSZF | Süti szabályzat