hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Lap és olvasói | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Két „hír” is megjelent a Világban 1918. szeptember 3-án. Mindkettő a sajtóval foglalkozott, de az egyik közülük valójában nem is igazi hír volt. Az „Olvasóinkhoz” címet viselő írás így kezdődött:  „A nagy háború még nem ért véget, a viaskodás most folyik a legrettenetesebb, az idegeket távolból is tépő irgalmatlansággal. De megindult, éled már az új harc, a küzdelem a korhadt világrend romjaira épülő új, egészséges, erős világért, tartós békéért, kultúráért, demokráciáért.    Az új világ új polgárait toborozza a Világ, egy friss, lelkes, okos és bátor sereget, melynek erőire támaszkodva, bátran, tisztán, erősen csenghet a hangja és belezendülhet a süket fülekbe.” Nehéz kivenni, de a nyakatekert megfogalmazás végén már sejthető, hogy valójában nem hírről van szó, hanem arról, hogy az újság szerette volna rávenni olvasóit, hogy fizessenek elő a lapra. Ezt célozta a folytatás is: „Kitartó szorgalommal dolgozunk, hogy a népek csatájának minden részletéről, a belpolitikai élet minden mozzanatáról, a jövő súlyos, fontos programjának minden fölmerülő problémájáról objektíven és alaposan informáljuk olvasóinkat. Ebben a lankadatlan munkában, ebben a küzdelemben kérjük a kultúrát szerető magyar közönség támogatását. Előfizetőinket pedig arra kérjük, hogy lejáró előfizetésüket újítsák meg.” Látszik, hogy ha új előfizetőkben nem is nagyon bízott a lap, de annak már örült volna, ha az addigi előjegyzők továbbra is járatják majd az újságot.
Megvolt a szerkesztők jó oka arra, hogy miért ne bizakodjanak. A lap példányszáma ugyan egyes források szerint 20 ezres volt az első világháború előtt, de egyrészt Buzinkay Géza alapos sajtótörténeti munkáiból tudhatjuk, hogy ez a szám túlzás, másrészt a lapeladások jelentősen visszaestek a világégés négy esztendeje alatt: a példányszám ekkor már alig haladta meg a kilencezret. Mindazonáltal Buzinkay megjegyzi: a lap „befolyása azonban értelmiségi olvasói révén sokkal kiterjedtebb volt”.
De kik is olvasták az értelmiségi Világot?  Mucsi Ferenc 1977-ben azt írta, hogy az újság a polgári radikalizmus orgánuma volt, megjelenésekor „formailag a szabadkőművesség lapjaként, de csakhamar a polgári radikális publicisztika központi orgánumává lett” – ez már elsősorban Purjesz Lajos főszerkesztői működésének idejére esett. Ady gyakran írt cikkeket a Világba, „politikai lírájának jelentős darabjai itt láttak először napvilágot”, de Ignotust is megtaláljuk a jelentősebb szerzők között. A lap irányvonala 1912–1913 folyamán vett komolyabb fordulatot (azért nem 180 fokos fordulatról van szó, tegyük hozzá): ekkortól „mind egyértelműbben kapcsolódott a szociáldemokrata választójogi tömegmozgalom támogatásához”. Az együttműködés szoros volt Károlyi Mihály függetlenségi párti irányzatával is, de végül is ezek az irányzatok hol összefonódtak, hol elkülönültek a következő években (például 1917-ben megint összehozták a különböző erőket a radikális választójogi követelések). Mucsi azonban még az első világháborút közvetlenül megelőző időszakról ezt írta: „Ez a fejlődés – differenciálódás – vezetett 1914 nyarán az Országos Radikális Párt megalakulására, programjának kidolgozására. Ebben az eszmei és szervezeti előkészítő munkában a Világnak nagy szerepe volt. Ezért tekinthetjük törvényszerűnek, hogy a megalakult pártnak a Világ hivatalos lapjává vált.”
A Világ a „polgári radikalizmus elitlapja volt”, miközben eredetileg „szabadkőműves lapalapítás volt”. Munkatársai képzettek, társadalomtudományokban tájékozottak voltak. A lap saját cikkíróit így minősítette: „radikálisok, szocialisták és egyéb hazaárulók”. Általános, titkos, egyenlő választójogot követeltek, „felekezetlen közoktatás”-t, „teljes progresszív adózás”-t (vagyis a gazdagokat jobban adóztatták volna, mint a szegényebbeket). Purjesz szerkesztése idején vált politikai tényezővé a lap, és „nagy szerepet játszott a Polgári Radikális Párt programjának kialakításában, majd 1914-től annak hivatalos lapja lett”. A háború végén a Károlyi-kormány későbbi minisztere, Jászi Oszkár volt az újság talán legfontosabb publicistája.
Az előfizető-toborzáson kívül a Világ szeptember 3-i számában egy másik, a magyar sajtót érintő hír is napvilágot látott: véget ért Aradon az újságírók kéthetes sztrájkja, miután a kiadók és a munkavállalók megegyeztek egymással. Az első újságírói sztrájkra még a háború előtt, 1912. február 1-jén került sor, ekkor a Pesti Napló munkatársai szüntették be a munkát. A hat évvel korábbi sztrájk elsősorban a béremelést akarta elérni, de részben „a kiadó és a szerkesztőség közötti feszültség elleni tiltakozásul” tört ki.
Olvasóinkhoz = Világ, 1918. szeptember 3.
Megszűnt az aradi újságíró-sztrájk = Világ, 1918. szeptember 3.
Mucsi Ferenc: A magyar sajtó története (1878-1919). In: A magyar sajtó története. (Szerk.: Márkus László). Budapest, 1977. 41-119.
Buzinkay Géza: A magyar sajtó és újságírás története a kezdetektől a rendszerváltásig. Budapest, 2016.
Buzinkay Géza: Magyar hírlaptörténet. 1848-1918. Budapest, 2008.
Készítette: Szegő Iván Miklós
Világ, 1918. szeptember 3.
A nagy háború még nem ért véget, a viaskodás most folyik a legrettenetesebb, az idegeket távolból is tépő irgalmatlansággal. De megindult, éled már az új harc, a küzdelem a korhadt világrend romjaira épülő új, egészséges, erős világért, tartós békéért, kultúráért, demokráciáért. Az új világ új polgárait toborozza a Világ, egy friss, lelkes, okos és bátor sereget, melynek erőire támaszkodva, bátran, tisztán, erősen csenghet a hangja és belezendülhet a süket fülekbe. Kitartó szorgalommal dolgozunk, hogy a népek csatájának minden részletéről, a belpolitikai élet minden mozzanatáról, a jövő súlyos, fontos programjának minden fölmerülő problémájáról objektíven és alaposan informáljuk olvasóinkat. Ebben a lankadatlan munkában, ebben a küzdelemben kérjük a kultúrát szerető magyar közönség támogatását. Előfizetőinket pedig arra kérjük, hogy lejáró előfizetésüket újítsák meg.
Világ, 1918. szeptember 3.
Megszűnt az aradi újságíró-sztrájk
Aradon két hétig sztrájkban állottak a napilapok munkatársai. A sztrájk ma hosszas tárgyalás után véget ért az aradi lapkiadók és a munkatársak megegyezése alapján. A megegyezés alapjait azok a feltételek adják, amelyet a Magyarországi Újságkiadók Szövetsége és a Budapesti Újságírók Egyesülete megállapítottak. Az újságírók ma munkába állottak.
Előző bejegyzés Rendelet az építőanyagok lefoglalásárólKövetkező bejegyzés Újra filmhíradó a pesti mozikban – film- és politikatörténeti kuriózumok
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva