hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu ro de hu hu de hu de hu ro hu eu cs pl hu hu hu hu de hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro ro hu hu en cs de hu en pt hu hu hu id hu pl hu en ro hu en ro de cs ceb es ceb it en it en ro tr ro ro hu en hbs_lat pms hbs_lat ro ro hbs_lat ro ro ro ro ro ro ro it ro hu hu en es ceb ro ro it ro eo pt ro it ro ca es ro ro ro ro ro pt ro ceb ro es ro ro hbs_lat hu ro hu hu hu ro ro ceb ro sl ro cs ro ro hu ru en en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cv nl ar az sv bg ca id hbs_lat da de el eo es et fa fi fr he hy id it ko lt ms ms nl nb fr pl pt ro vi ru hbs_lat sq hbs_lat sv hu tr fy he zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Románvásár témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk a román településről szól. Hasonló címmel lásd még: Roman (egyértelműsítő lap).
Románvásár (románul Roman, németül Romanvarasch) Románia Moldva régiójának középső részén található közepes méretű város Neamț megyében
Karácsonkőtől (Piatra Neamț) 46 kilométerre keletre, a Szeret és a Moldova folyók összefolyásánál fekvő közlekedési csomópont. Észak-déli irányban az DN2-es főút keresztezi.
Feltételezhetőleg állítólagos alapítójáról, Roman halicsi fejedelemtől származik. Lengyel elnevezése ezért Romanow Torg (a Romanok mezővárosa).
Nevét 1392-ben említették először az oklevelek. A 15. században itt még csak favár állt; kőerődítését 1483-ban Ștefan cel Mare építtette. Alexandru cel Bun alatt ortodox püspökségi székhely lett. Püspökeinek egyike az 1624-1693 között élt ukrán származású Dosoftei metropolita, neves író volt, aki egyházi írásaiba népi mondákat és hagyományokat is beleszőtt.
A város szomorú nevezetességei közé tartozik, hogy itt fejezték le a híres moldvai krónikaírót Miron Costint, aki lengyel műveltségének felhasználásával törekedett a moldvai kultúra felvirágoztatására.
A Szeret folyó jobb partján fekvő város egyben híres víziút is, mely a moldvai fejedelmek középkori székhelyét Szucsávát a dunai kikötőkkel kötötte össze, ezáltal kedvezően elősegítette a város kereskedelmének fejlődését is.
A város ipara a 20. század ötvenes éveiben korszerűsödött, régi cukorgyára és gépgyára is újjáépült, továbbá betonelemgyár, csőgyár kerámiaüzem is létesült itt.
A 2011-es népszámlálás adatai szerint a város 50 713 lakosából 44 793 román, 1549 roma. 132 fő lipovánnak, 16 fő olasznak, 15 fő görögnek, 11 fő németnek, 9 fő magyarnak vallotta magát.[2] Ugyanakkor 5316 fő vallotta magát római katolikusnak,[3] ami jelentősen meghaladja a magyarok és csángók összesített számát. A magyar és nemzetközi szakirodalom egyöntetűen egyetért abban, hogy a Moldvában élő katolikus lakosság kis számú kivétellel magyar származású; ezt jelentős román kutatók is elismerik. Tánczos Vilmos szerint „Az asszimilációs folyamatok eredményeként ma már a moldvai katolikusok többsége egyáltalán nem ismeri ısei anyanyelvét és magát románnak tartja.”[4]
Püspöki templom (Biserica Episcopala) - A város legértékesebb műemléke. Építése a 15. században kezdődött, Petru Rareș fejedelem uralkodása alatt fejeződött be. Az erődített kolostor központjában fekvő templom jellegzetes moldvai alkotás: háromkaréjos szentélyzáródású épületében a naosz súlypontját torony jelzi. Architektúráját később a 17, 18, 19. századokban ismét megújították. A belsejében található értékes falfestmények a 16-17. század fordulóján készültek. Készítőjük az újabb kutatások szerint suceviṭai lehetett.
Nagyboldogasszony-templom (Biserica Precistả Mare) - 1569-ben Alexandru Lăpușneanu fejedelem felesége, Ruxandra emeltette, ezért Ruxandra néven is ismert. Vaskapuja 1826-1838 között készült.
Szent Fejedelmek temploma (Biserica Sfintii Voievozi) - II. Ștefan Tomșa fejedelem alapította. Jelenlegi formája a 17. század elején alakult ki.
Örmény templom (Bioserica armenească) - a környék nagy számú örmény telepesének kezdeményezésére 1609-ben épült. Alapítóinak kulturális öröksége következtében régi kéziratairól nevezetes hely.
Történelmi múzeum - A város és környéke régészeti emlékeit őrzi.
Természettudományi múzeum - Gazdag gyűjteményének állattani része különösen érdekes.
Városi park - 1963-ban létesült, sétányain Moldva kiemelkedő személyiségeinek szobrai láthatók.
Roman Musat fejedelem vára - A vár maradványai, mely eredetileg fából és földből épült. A váregyüttest a 15. század második felében jelentős erődítménnyé fejlesztették.
Moldvai utazások (Panoráma, 1978) ISBN 963 243 099 9
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Recensământul populației și locuitorilor 2011, Rezultate definitive: Tab8. Populaţia stabilă după etnie – judeţe, municipii, oraşe, comune. INS [Nemzeti Statisztikai Hivatal, végleges adatok]. (Hozzáférés: 2021. február 19.)
↑ Recensământul populației și locuitorilor 2011, Rezultate definitive: Tab13. Populaţia stabilă după religie – judeţe, municipii, oraşe, comune. INS [Nemzeti Statisztikai Hivatal, végleges adatok]. (Hozzáférés: 2021. február 19.)
↑ Tánczos Vilmos: A moldvai csángók lélekszáma. In Tanulmányok Erdély népesedéstörténetéből: Szövegek a jelenkori Erdély demográfiájának, népesedéstörténetének és nemzetiségi statisztikájának köréből.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Románvásár&oldid=24579148”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 13., 22:18
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.