hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pam hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es cs hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en en en en en hu en en en en hu en hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A béklyó, bilincs vagy lánc (páli: szamjódzsana,[1] szanyjodzsana, szannyodzsana) a buddhizmusban mentális akadály, amely az érző lényeket a szenvedéssel (dukkha) járó lét forgatagához (szamszára) láncolja. A béklyók levetésével elérhető a Nirvána (páli; szanszkrit: nirvána).
2.1 A Szutta-pitakában szereplő tíz béklyó
2.3 Az Abhidhamma-pitaka tízes listája
2.4 Háztulajdonosokkal (világi buddhisták) kapcsolatos béklyók
A páli kánonban a "béklyó" kifejezés mindenhol egy olyan intrapszichikus jelenségre vonatkozik, amely a személyt a szenvedéshez láncolja. Például a Khuddaka-nikája Itivuttaka 1.15-ben Buddha azt mondja:
"Szerzetesek, nincs még egy olyan béklyó — amelyekkel összebilincselve a lények egyre csak vándorolnak [életeken át] hosszú-hosszú ideig — mint a sóvárgás béklyója..."[2]
Máshol a béklyó okozta szenvedést sokkal burkoltabban mutatják be, mint például a következő beszédben a SN 35.232-ben, ahol a tiszteletreméltó Száriputta beszélget Kotthitával:
Kotthita: "Hogy van az, barátom Száriputta, a fül a hangok béklyója vagy a hang a fül béklyója?..."
Száriputta: "Barátom Kotthita, a fül nem a hang béklyója, sem a hang a fül béklyója, hanem inkább a kettő függvényében fellépő vágy és a sóvárgás: az jelenti a béklyót...."[3]
Természetfeletti szintek, béklyók és újraszületések
Forrás: Nanamoli Bhikkhu és Bodhi (2001), A Közepes gyűjtemény, 41-43. o.
A páli kánonba tartozó Szutta-pitaka és az Abhidhamma-pitaka különbözőképpen sorolja fel a béklyókat.
A Szutta-pitakában szereplő tíz béklyóSzerkesztés
bizonytalanság, főleg a tanításokkal (vicsikiccsá) kapcsolatban[10]
szertartásokhoz való ragaszkodás (szílabbata-parámásza)[11]
rosszindulat (vjápádo vagy bjápádo)[13]
vágy a formára, újjászületés vágya (rúparágo)[14]
vágy a formanélkülire, újjászületés vágya (arúparágo)[14]
A fenti táblázat a Szutta-pitaka-féle felosztásban mutatja be, hogy az első öt béklyó az "alacsonyabb béklyók" (orambhágijáni szamjodzsanáni), amelyet hátrahagyva nem-visszatérő szakaszba lehet érni. Az utolsó öt béklyó a "magasabb béklyók" (uddhambhágijáni szamjodzsanáni), amelyek hátra hagyásával lehet eljutni az arahant szintre.[18]
Mind a Szangíti-szutta (DN 33) és a Dhammaszangani (Dhs. 1002-1006) úgy utal a "három béklyóra", mint az előbb említett Szutta-pitaka tízes listájának első három pontjára:
szertartásokhoz való ragaszkodás (szílabbata-parámásza)[19]
A kánon szerint a három béklyót hátra hagyta a folyamba-lépő és az egyszer-visszatérő.[20]
Az Abhidhamma-pitaka tízes listájaSzerkesztés
Az Abhidhamma-pitaka Dhamma-szanganí (Dhs. 1113-34) egy másfajta tízes listát közöl, amely szintén szerepel a Khuddaka-nikája Csulla Niddesza (Nd2 656, 1463) és egyéb poszt-kanonikus szövegmagyarázatokban is. A tízes lista a következő:[21]
érzéki vágy (páli: kāma-rāga)
szertartásokhoz való ragaszkodás (szílabbata-parámásza)
A szövegmagyarázatokban szerepel, hogy a téves nézetek, a kétség, a szertartásokhoz való ragaszkodás, a féltékenység és a kapzsiság a megvilágosodás első szakaszában megszűnnek (szotápatti); az érzéki vágy és a harag durvább formái a második szakaszban (szakadágámitá) a finomabb formái pedig a negyedikben (anágámitá) szűnnek meg. A gőg, a létszomj és a tudatlanság a legutolsó szakaszban foszlanak szét (arahatta).
Háztulajdonosokkal (világi buddhisták) kapcsolatos béklyókSzerkesztés
Egyedülálló módon a Szutta-pitaka "Pótalija" (a háztulajdonos) szuttában (MN 54) szerepel nyolc béklyó (amelyből három az ötös fogadalom része):[22]
(1) élet kioltása (pánátipáto)
(3) hamis beszéd (muszávádo)
(7) harag és rosszindulatúság (kodhúpájászo)
Anatta, az első béklyóval kapcsolatban (sakkāya-diṭṭhi)
A megvilágosodás négy szintje, a béklyóktól való megszabadulás
Öt akadály, köztük a negyedik (kamaccsanda), ötödik (vjapada), kilencedik (uddhaccsa) és második (vicikiccha) béklyó
↑ Bodhi (2000), 1230. o.)
↑ Lásd, például, "Példázat a kígyóról" (MN 22), ahol Buddha azt mondja:
'... mindazok a szerzetesek, akik a szentséget elérték, az indulatokat legyőzték, célba jutottak, cselekvésüket bevégezték, terhüket letették, az üdvöt elnyerték, a létezés kényszerétől megszabadultak és a megváltás birtokosaivá lettek, azok többé nem térnek vissza a lét forgatagába. [...].... Azok a szerzetesek pedig, akik e Dharmát követve maguk mögött hagyták az öt lefelé húzó béklyót, ők már csakis csodás módon, égi világokban létesülnek, ott érik el az ellobbanást, abból a világból egyikük sem tér vissza. ... Azok a szerzetesek, akik e Dharmát követve három béklyót hagytak maguk mögött, és legyengítették a szenvedélyt, a haragot és a tompaságot, ők az egyszervisszatérők: már csak egyszer térnek vissza ebbe a világba, és akkor vetnek véget a szenvedésnek.' MN 22 Alagaddūpama Sutta - 1. A kobra-hasonlat, fordította: A páli fordító csoport - olvasva: 2015.02.04.
↑ A "gyümölcs" (páli: phala) az "ösvényen" (magga) való elérési szint.
↑ Mind a folyamba-lépő és az egyszer-visszatérő hátrahagyta az első három béklyót, azonban az utóbbi szintén megszabadult a vágytól, az utálattól és a tévelygéstől, emiatt már csak egyszer születik újra.
↑ Ezeket a béklyókat felsorolja például az SN 45.179 és 45.180 (Bodhi, 2000, 1565-66. o.). A szócikk páli szavainak és annak angol fordításainak forrása: [https://archive.is/20120707234429/http://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/philologic/getobject.pl?c.3:1:2509.pali Archiválva 2012. július 7-i dátummal az Archive.is-en Rhys Davids & Stede (1921-25), 656. o.
↑ Magyar nyelvű forrás: www.a-buddha-ujja.hu - AN 10.13 Saṃyojana Sutta - A béklyók - olvasva: 2015.02.04.
↑ Rhys Davids & Stede (1921-25), 660-1. o. Archiválva 2012. július 7-i dátummal az Archive.is-en Bodhi (2000), p. 1565, SN 45.179, translates it as "identity view"; Gethin (1998), p. 73, uses "the view of individuality"; Harvey (2007), p. 71, uses "views on the existing group"; Thanissaro (2000) uses "self-identify views"; and, Walshe (1995), p. 26, uses "personality-belief."
↑ Rhys Davids & Stede (1921-25), 615. o. Archiválva 2012. július 7-i dátummal az Archive.is-en.
↑ Lásd például - Rhys Davids & Stede (1921-25), 713. o. Archiválva 2012. július 18-i dátummal az Archive.is-en
↑ Lásd például - Rhys Davids & Stede (1921-25), 203-4. o. Archiválva 2012. július 15-i dátummal az Archive.is-en és 274. o. Archiválva 2012. július 9-i dátummal az Archive.is-en, Bodhi (2000), 1565. o. (SN 45.179), Gethin (1998), 73. o., Harvey (2007), 71. o. - Thanissaro (2000) és Walshe (1995), 26. o.
↑ Rhys Davids és Stede (1921-25), 654. o.. [2012. július 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 6.)
↑ a b Rhys Davids és Stede (1921-25), 574-5. o.. [2012. július 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 6.)
↑ Rhys Davids és Stede (1921-25), 528. o.. [2012. július 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 6.)
↑ Rhys Davids és Stede (1921-25), 136. o.. [2012. július 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 6.)
↑ Rhys Davids és Stede (1921-25), 85. o.. [2012. július 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 6.)
↑ A "magasabb béklyók" és az "alacsonyabb béklyók" kifejezéseket lásd: DN 33 és AN 10.13. - illetve: SN 45.179 és 45.180; SN 46.129 és 46.130; SN 46.183 és 46.184; SN 47.103 és 47.104; SN 48.123 és 48.124; SN 49.53 és 49.54; SN 50.53 és 50.54; SN 51.85 és 51.86; SN 53.53 és 53.54; és, AN 9.67 és 9.70. Csak az öt alacsonyabb béklyót tárgyalja még az MN 64.
↑ A Szangíti-szutta hármas listáját lásd például: Walshe (1995), 484. o. A Dhammaszangani listáját lásd például: Rhys Davids (1900), 256-61. o.
↑ Lásd például: MN 6 és MN 22.
↑ Rhys Davids és Stede (1921-25), 656. o.. [2012. július 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 7.)
↑ Magyar nyelvű fordítás: "Házigazda, nyolc szabály szolgál a nemes szerzetesrendben a tevékenység megszüntetésének megvalósítására. Mi ez a nyolc? Élet kioltásától tartózkodni, így feladni az élet kioltását. Csupán kapott dolgokat elvenni, így feladni a nem kapott dolgok elvevését. Igaz beszédet szólni, így feladni a hazug beszédet. Jóakaratú beszédet szólni, így feladni a rosszakaratú beszédet. Mohóságtól és kapzsiságtól tartózkodni, így feladni a mohóságot és kapzsiságot. Szitkozódástól és civakodástól tartózkodni, így feladni a szitkozódást és civakodást. Haragtól és mérgelődéstől tartózkodni, így feladni a haragot és mérgelődést. Gőgtől tartózkodni, így feladni a gőgösséget. Röviden összefoglalva, nem részletezve, ez a nyolc szabály szolgál a nemes szerzetesrendben a tevékenység megszüntetésének megvalósítására, házigazda." - MN 54 Potaliya Sutta - 1. Pótalija, fordított: Vekerdi József olvasva: 2015.02.04.
Bodhi, Bhikkhu (2000). The Connected Discourses of the Buddha: A Translation of the Samyutta Nikaya. Somerville, MA: Wisdom Publications. ISBN 0-86171-331-1.
Bodhi, Bhikkhu (2005). MN 10: Satipatthana Sutta (MP3 audio fájl)] - www.bodhimonastery.net[halott link]
Gethin, Rupert (1998). The Foundations of Buddhism. Oxford: Oxford University Press. ISBN 0-19-289223-1.
Gunaratana, Henepola (2003). Satipatthana Sutta [MP3]. High View, WV: Bhavana Society.
Harvey, Peter (1990/2007). An introduction to Buddhism: Teachings, history and practices. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-31333-3.
Ñāṇamoli, Bhikkhu és Bhikkhu Bodhi (2001). The Middle Length Discourse of the Buddha: A Translation of the Majjhima Nikāya. Somerville, MA: Wisdom Publications. ISBN 0-86171-072-X.
Nyanaponika Thera (ford.) (1974). Alagaddupama Sutta: The Snake Simile (MN 22). Kandy: Buddhist Publication Society, (2006) - www.accesstoinsight.org
Rhys Davids, C.A.F. ([1900], 2003). Buddhist Manual of Psychological Ethics, of the Fourth Century B.C., Being a Translation, now made for the First Time, from the Original Pāli, of the First Book of the Abhidhamma-Piṭaka, entitled Dhamma-Sangaṇi (Compendium of States or Phenomena). Kessinger Publishing. ISBN 0-7661-4702-9.
Rhys Davids, T.W. és William Stede (szerk.) (1921-5). The Pali Text Society’s Pali–English dictionary. Chipstead: Pali Text Society.
Soma Thera (1998) (6. kiadás). The Way of Mindfulness: The Satipatthana Sutta and Its Commentary - www.accesstoinsight.org
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1997a). Sabbasava Sutta: All the Fermentations (MN 2) - www.accesstoinsight.org
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1997). Samaññaphala Sutta: The Fruits of the Contemplative Life (DN 2) - www.accesstoinsight.org
Thánisszaró, Bhikkhu (ford.) (1997b). Sona Sutta: About Sona (AN 6.55). - www.accesstoinsight.org
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (2000). Sanyojana Sutta: Fetters (AN 10.13) - www.accesstoinsight.org
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (2001). The Group of Ones § 15 (Iti. 1.15) - www.accesstoinsight.org
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (2005). Tissa Sutta: Tissa (SN 22.84). - www.accesstoinsight.org
Upalavanna, Sister (ford.). To The Householder Potaliya (MN 54). - www.metta.lk
Walshe, Maurice O'Connell (trans.) (1995). The Long Discourses of the Buddha: A Translation of the Dīgha Nikāya. Somerville: Wisdom Publications. ISBN 0-86171-103-3.
Az 'én', 'enyém', 'engem' béklyója
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Béklyó_(buddhizmus)&oldid=23235846”
Utoljára szerkesztve 2020. november 10., 15:02-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. november 10., 15:02
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.