hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu cs hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu en hu mk hu es hu hu hu hu hu es hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en en en de zh de es fr en en zh es fr ca ca en ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu en cs de hu en hu en hu hu tr en hbs_lat sl sv it et hbs_lat en hbs_lat pl en sl hu sl en cs en hbs_lat hu eo pl hbs_lat fr it sl hbs_lat hbs_lat sl sl sv hbs_lat sv es lt sk en hu en hu hu hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl tl hbs_lat sl fr tr hbs_lat it et sv pl en en cs hbs_lat eo it it en en hbs_lat hbs_lat uk hbs_lat hbs_lat pt sl nl sv hbs_lat it de hbs_lat hbs_lat en en sl pt hbs_lat hbs_lat hbs_lat nl hbs_lat sl sl ur hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl sl en id sq en it hu hbs_lat de sl cs hbs_lat eo cs en cs sl gl sl ms sl hbs_lat fi hbs_lat sk hbs_lat pt sv hbs_lat pt hbs_lat hbs_lat it hbs_lat tr hbs_lat en hbs_lat hbs_lat it cs eo hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat it es hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt en en nn hu sl ceb en en lt sl hu en hbs_lat hbs_lat sl de hbs_lat sv hbs_lat en sl en sl sl en en es hbs_lat hbs_lat sl it en en en hbs_lat en en sv tl sl nl hbs_lat en nl ceb ms es hbs_lat ceb hbs_lat hbs_lat de en sl de hbs_lat sl sl hbs_lat hbs_lat sl sl en sl nl et pl hbs_lat sk pl hbs_lat hbs_lat es hbs_lat en hbs_lat en sl fi en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat fr en en en hbs_lat hbs_lat sl sl sl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en en tr sk ceb en cs sl it fr hbs_lat pl pt tr ro hbs_lat en ms en cs de de hbs_lat cs en pl eo en en en hbs_lat en hbs_lat en es fr hbs_lat fi pl sl en en en pl hbs_lat fr hbs_lat hbs_lat pl en cs fr hbs_lat en fr en es hbs_lat cs pl hbs_lat hbs_lat en sl ms hbs_lat hbs_lat hbs_lat es sl en es hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat cs hbs_lat hbs_lat id pl sl en it en hbs_lat hbs_lat ceb sl en hbs_lat hbs_lat ms sl sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl cs lt hu sl eo hbs_lat ceb en fr hbs_lat it cs hbs_lat en pl sl pl pl hbs_lat pl sl fi it hbs_lat hbs_lat hbs_lat az en cs it hbs_lat hbs_lat ms hbs_lat en cs sl hbs_lat en sl sl fr de hbs_lat hbs_lat cs ceb en sl en fr cs hbs_lat pl sl en hbs_lat ceb fr pt en cs pl lt hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat hbs_lat sv pl fi cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat sl hbs_lat it en hbs_lat hu hbs_lat en de lt et sl pl sl pt sl cs pl hbs_lat de hbs_lat en eo en hbs_lat en sl pl en hbs_lat hbs_lat pl sl pl nl tr en en en sl hbs_lat sl en en hsb hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat fr sl en en en hbs_lat sv en hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en hbs_lat sl sl sl es hbs_lat br en hbs_lat cs nb ur en en hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat sl sv es fr pl sl hu fr en en hbs_lat cs hbs_lat en hbs_lat it hbs_lat it hsb sk hbs_lat hbs_lat sl sl en sl en en de sl sl sl sl sv sl hbs_lat hu pl hbs_lat en sl sv en cs hbs_lat sl it en en hbs_lat hbs_lat pl cs sq hbs_lat pl fr hbs_lat hbs_lat en cs en sl en it pl cs sl fi hbs_lat hbs_lat en en es pl en fr en lt fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat lv sv sk it sl it hu ru hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat ca hbs_lat de es fr hbs_lat it nl pl ro ru hbs_lat hbs_lat fy fr pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ravna Gora (Horvátország) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. április 25.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a településről szól. Hasonló címmel lásd még: Ravna gora (egyértelműsítő lap).
é. sz. 45° 22′ 20″, k. h. 14° 56′ 15″45.372222222222, 14.9375Koordináták: é. sz. 45° 22′ 20″, k. h. 14° 56′ 15″45.372222222222, 14.9375
A Wikimédia Commons tartalmaz Ravna Gora témájú médiaállományokat.
Ravna Gora falu és község Horvátországban, a Tengermellék-Hegyvidék megyében. Közigazgatásilag Kupjak, Leskova Draga, Stari Laz, Stara Sušica és Šije települések tartoznak hozzá.
Fiumétól 40 km-re keletre, a horvát Hegyvidék középső részén elterülő 800 méter magas fennsíkon, az A6-os autópálya mellett fekszik.
A település nevét valószínűleg arról a fennsíkról kapta, amelyen fekszik. Egykor ezt a magaslatokkal szegélyezett területet sűrű erdők borították. Keletkezésének idejéről nincsen pontos adatunk, de mindenképpen még a Karolina út építése előtti időre teszik. A 17. századig a Frangepánok ča nyelvjárást beszélő jobbágyai alkották a vidék lakosságát, mely a 16. században sokat szenvedett a török betörések következtében. Ekkor rabolták ki és égették fel a sušicai Szent Antal templomot, de a Frangepánok által még a középkorban épített sušicai várat nem tudták bevenni. A sorozatos török támadások következtében egy időre teljesen elnéptelenedett. A 17. század elejére azonban ritkultak a török támadások és a Zrínyiek ösztönzésére a mai Szlovénia területéről, valamint a Tengermellékről az őslakosok és utódaik kezdtek visszatérni. 1632 körül Frangepán Gáspár ogulini kapitány Boszniából nagy számú szerbet telepített be Ravna Gora, Stari Laz és a környező települések környékére, akik nagyrészt katolikus hitre tértek és beleolvadtak az őslakosságba. A katonai határőrvidék átszervezése során Ravna Gora és Sušica kikerült a Zrínyiek fennhatósága alól és a határőrvidék része lett. A településen kis létszámú helyőrség is állomásozott. A katonai hatóságok postaállomást, kovács- és bognárműhelyt létesítettek a településen.
1726 és 1732 között megépült a Karolina út, mely fellendítette a település fejlődését. A főút mentén, így Ravna Gorán is a helyiek mellé szlovén, cseh és német lakosság telepedett le. Ezt követően a sokszínű népesség keveredéséből kaj nyelvjárás egyik sajátos formája jött itt létre. 1770 és 1774 között felépült a templom is. 1785. március 14-én II. József címert és kiváltságokat adományozott a településnek, melyek között a vámszedési és az évenkénti két vásár tartására vonatkozó jog a legjelentősebbek. Ravna Gora két vásárát augusztus 15-én (Szent Teréz) és január 6-án (a Szent Háromkirályok) napján tarthatta. Mészárszéket, vendéglőt nyithattak, szabadon halászhattak, házépítéshez és fűtéshez fát vághattak az uradalmi erdőből, mentesülhettek az adó és robotterhek alól. A település élén választott bíró által vezetett magisztrátus állt jegyzővel és négy esküdttel. A kiváltságok, a vásárjog és a forgalom emelkedése nagyban javította a lakosság életminőségét. 1869-ben és 1874-ben súlyos kolerajárvány pusztított, mely legtöbb áldozatát a gyermekek és fiatalok közül szedte. 1905-ben a régi plébániatemplomot rossz állapota miatt le kellett bontani, a mai templom építése 1907-ben fejeződött be. A településnek 1857-ben 1900, 1910-ben 1610 lakosa volt. A falu a trianoni békeszerződésig Modrus-Fiume vármegye Vrbovskoi járásához tartozott. Az I. világháború idején a lakosság teljesen elszegényedett és éhezett, csak a környező dombokon termő boróka nyújtott némi táplálékot. A háború után Ravna Gora továbbra is községközpont volt, a településen négyosztályos alapiskola, erdőgazdaság, posta és községi hivatal működött. A gazdasági világválság idején megnövekedett a munkanélküliség és a kivándorlók száma. Terjedtek a kommunista eszmék és növekedett az elégedetlenség. 1942. március 15-én olasz csapatok szállták meg és égették fel a települést, majd március 22-én a Matija Gubec népi felszabadító egység 2. zászlóalja vonult be ide. Április 15-én az olaszok ismét bevonultak Ravna Gorába és október 15-ig itt is maradtak, amikor usztasa egységek váltották fel őket. December 17-én a népi felszabadító egységek foglalták el és a háború végéig ellenőrzésük alatt tartották. 1946 elején a lakosság kérésére a korábbi Ravna Gora község területét leválasztották Vrbovsko és Delnice területéből. 1947-től egy ideig Delnicéhez tartozott, majd 1955 és 1961 között Skradhoz csatolták, végül újra Delnice község része lett. Az önálló Ravna Gora község 1993. szeptember 14-én alakult meg. 2011-ben a falunak 1721, a községnek összesen 2439 lakosa volt.
Az Avilai Szent Teréz plébániatemplom
Az Avilai Szent Teréz plébániatemplom főoltára
Avilai Szent Teréz tiszteletére szentelt régi plébániatemploma 1770 és 1774 között épült. A templom építéséhez Mária Terézia is küldött támogatást. Alsó része falazott volt, a felső rész fából készült. 1778. augusztus 24-én másik titulust is kapott, amikor Szent Bertalan apostol tiszteletére szentelték. Ezen a napon ugyanis a jégeső minden nyáron elverte a települést, ezért a régi öregek úgy határoztak, hogy a szent közbenjárása majd megvédi őket a természeti csapásoktól. Ravna Gora 1807-ben lett önálló plébánia. 1823 és 1826 között a plébániatemplomot bővítették, de 1899-re nagyon rossz állapotba került és 1905-ben le kellett bontani. A mai plébániatemplomot 1905 és 1907 között építették Hermann Bollé tervei szerint. Legértékesebb kincsei egy 1778-ban készített úrmutató, egy 1741-ben készített kehely és Szent Szimpliciusz 18. századi ereklyetartója, Mária Terézia ajándéka 1778-ból. Nagyon értékes miseruhái is vannak, a legrégibb és legértékesebb közülük egy gazdagon díszített miseruha, valószínűleg királyi, vagy hercegi ajándék.
Ravna Gora község hivatalos oldala
Ravna Gora község turisztikai oldala Archiválva 2011. július 21-i dátummal a Wayback Machine-ben
A horvát Hegyvidék turisztikai oldala
A horvát Hegyvidék információs portálja
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857-2001
Horvátország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Földrajz-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ravna_Gora_(Horvátország)&oldid=23811092”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. április 25., 10:40
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.