hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu nl hu hu hu hu hu hu hu fi fi hu hu en en nl hu hu hu en hu eu war hu hu hu fi hu pt hu hu sk vi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs cs hu hu hu en hu fr hu en hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu fr hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en hu hu hu sk hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu en en nl hu hu cs hu en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is vi hu hu hu hu eu hu ms en hu id sk cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu eu hu hu ms id nl hu hu pt hu hu hu hu en hu hu hu pl en fr sl hu hu hu en hu hu fr en hu it hu en sk hu hu en hu hu hu cs hu cs cs eu hu es fr sv hu hu hu hu en hu hu hu id hu en hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu en hbs_lat hu fr cs hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en sk hu hu tl ca hu sk de hu hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu nl pl ceb hu hu hu hu hu en nb cs cs hu hu hu hu eo en hu hu hu cs hu jv hu hu hu hu hu hu sk eo ro hu en hu ga hu hu hu ms hu hu cs es hu hu en hu hu es hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu de hu ca hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu sk hu en cs de hu hu hu sk cs hu en war en hu en hu en sv en fr en en es hbs_lat de en es nb en en cs en en en en es en hu sv de en nl hu ur en fi fr en hu en hu hu en en de eu es nb en vi hu ht de tl pt fi tr en hu hu en lt hu en en fi de hu hu en en en en de en de en nl war war pl hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar bg de es et fr he hi id it nl hbs_lat si hbs_lat vi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. június 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus és a kereszténység
A buddhizmus és a hinduizmus
A buddhizmus és a dzsainizmus
A buddhizmus és a keleti vallások
A buddhizmus és a nyugati tudományok
A buddhizmus és a pszichológia
A buddhizmus és az evolúciós elmélet
Gautama Buddha · Neves buddhisták
Négy nemes igazság · Szamszára
Szenvedés · Középút · Éntelenség
Az öt halmaz · Karma · Üresség
Hat tökéletesség · Erkölcsi alapelvek
Nemes nyolcrétű ösvény · Szerzetesség
Négy szint · Buddha
Théraváda · Páli · Mahájána
Hínajána · Kína · Vadzsrajána
India · Kína · Thaiföld · Japán
Burma · Srí Lankán · Laosz · Kambodzsa
Korea · Tajvan · Bhután · Mongólia
Oroszország · Európa · Magyarország
Afrika · Amerika · Ausztrália
A buddhizmus Nyugaton tág értelemben a buddhizmus ismeretének és gyakorlásának Ázsián kívülre eső részét jelenti.
A buddhizmus történetének több mint két és félezer éve alatt többször találkozott a nyugati civilizáció és a buddhizmus. Legelőször a selyemúton keresztül jutott el Nyugatra a buddhizmus, majd a 19. században az európai gyarmatosítók jutottak el az ázsiai buddhista országokba. A nyugati érdeklődés a buddhizmus irányában fokozatosan nőt, ahogy a rejtélyes vallásból a modern tudományokat kiegészítő tudománnyá alakult át. Kína tibeti megszállása után rengeteg buddhista mester menekült el, majd telepedett le Indián keresztül nyugati országokban.
2 Grékó-buddhista kölcsönhatás (i. e. 2. század–1. század)
2.1 A buddhizmus és a római világ
Asóka rendeletei közül néhány megemlíti a buddhizmus terjesztése érdekében tett erőfeszítéseket a hellenisztikus világban, amely akkortájt összefüggő egységet alkotott egészen Indiáig. Ezekből világos képet kapunk a hellenisztikus területek politikai szervezeteiről: a főbb görög uralkodók neveiről, fővárosairól. Ezen állítások szerint sok uralkodó kapott buddhista hittérítést: II. Antiokhosz szeleukida uralkodó (Szeleukida Birodalom - i. e. 261–246), II. Ptolemaiosz (Egyiptom - i. e. 285–247), II. Antigonosz makedón király (Makedónia - i. e. 276–239).
Buddhista hittérítés Asóka király idejében (i. e. 260–218).
"A dharma hódítását megnyertük itt, a határokon és 5400–9600 km-re innen is, ahol a görög király Antiokhosz uralkodik, azon túl, ahol a négy király Ptolemaiosz, Antigonosz, Magasz és Alexander uralkodik, ahogy délen is, ahol a Csolák, a Tamilok és a Tamraparnik (Srí Lanka) uralkodnak." (Asóka rendeletei, 13. kő bevésés, S. Dhammika).
Ezen felül, páli források szerint, Asóka néhány misszionáriusa görög buddhista pap volt, ami jól mutatja a közeli vallásos párbeszédet a két kultúra között:
"Amikor thera (idősebb) Moggaliputta, a hódító (Asóka) vallásának felvilágosítója, véget vetett a tanácskozásnak (harmadik) (...) ő előre küldte az idősebbet, egyet ide, egyet oda: (...) és Aparantakához (a "nyugati országokba" Gudzsarátnak és Szindh-nek felel meg) elküldte a göröghöz (Iona - görögül beszélő) (...)". (Mahávamsza XII).
Nem egyértelmű, hogy ezek az érintkezések milyen hatással voltak a másik félre, ám néhány szerző állítása szerint ebben az időben már elkezdődött a szinkretizmus a buddhizmus és a hellenisztikus gondolkodás között. Kimutatható buddhista közösségek jelenléte ebben a világban, főleg Alexandriában (Alexandriai Szent Kelemen szerint) és a keresztény kort megelőző terapeuta szerzetesrendjénél (valószínűleg a páli "théraváda szó torzulásából"[1]). Ezek majdnem teljes mértékben a buddhista aszketizmusból merítettek[2] és lehettek közöttük akár Asóka misszionáriusai közül is.[3] Találtak buddhista sírköveket is Alexandriában, melyeket a dharma kerékkel díszítettek.[4] A buddhisták alexandriai jelenléte a következő következtetésre ad okot: "Később ezen a helyen hozták létre a legtöbb aktív keresztény központot".[5]
Grékó-buddhista kölcsönhatás (i. e. 2. század–1. század)[szerkesztés]
Lásd még: Gandhára művészete és A buddhizmus és a római világ
I. Menandrosz király (i. e. 160–135) ezüst drachmája.
Grékó-buddhista szobor az 1-2. századból. Buddha egyik legelső ábrázolása Gandharában.
Baktriában (ma észak Afganisztán), Indiától nyugatra, görög királyságok léteztek Nagy Sándor hódítása után, i. e. 326 környékén: először a Szeleukida Birodalom i. e. 323-tól, majd a Baktriai királyság i. e. 250-től.
I. Demetriusz baktriai király elfoglalta Indiát i. e. 180-ban egészen Pátaliputra városáig. Az újonnan alapított indo-görög királyság Észak-India számos területén létezett egész az i. e. 1. század végéig. Az indo-görög királyok uralkodása alatt virágzott a buddhizmus és állítólag az indiai megszállásuk a Maurja Birodalom megsegítése érdekében történt.
Az egyik leghíresebb királyuk, I. Menandrosz (kb. i. e. 160–135). Úgy tűnik, hogy áttért a buddhizmusra és a Mahájána hagyomány egyik védelmezőjévé vált, ahogy korábban Asóka avagy később a kusán király Kaniska. Menandrosz érméin szerepel a „megváltó király” kifejezés görögül valamint néha feltűnik a nyolcküllős kerék is. Közvetlen kulturális egymásra hatás feltételezhető Milinda-panyha dialugasa alapján I. Menandrosz és egy Nágaszéna nevű szerzetes között i. e. 160 környékén. Halála után a király maradványainak megőrzésével járó megtiszteltetésben az általa uralt városok részesültek. Ezeken a helyeken sztúpákban helyezték el a relikviákat a történelmi Buddhával párhuzamosan.[6] A Menandroszt követő számos indo-görög király vésette bele érméjébe „A Dharma Követője” feliratot karosti írással, és „vitakra” mudrá hagyományainak megfelelően ábrázolták magukat vagy isteneiket.
I. Menandrosz érméje egy nyolcküllőjű kerékkel és egy győzedelmi pálmaággal a hátsó oldalon (British Museum).
A görög és buddhista kultúrák találkozása ráhatással lehetett a mahájána tradícióra, ugyanis ezután ott is kifejlődött a vallás kifinomult filozofikus megközelítése és a Buddha ember-isten megközelítése, amely emlékeztet a hellenisztikus istenek képéhez. Szintén ebből az időből származik Buddha első emberformájú ábrázolása, gyakran valóságos grékó-buddhista stílusban."[7]
A buddhizmus és a római világ[szerkesztés]
Bővebben: A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus és a római világ kapcsolatát feljegyezte néhány klasszikus, keresztény író. A római történelmi krónikákban szerepel, hogy Padion, indiai király küldöttséget küldött Augustus római császárhoz i.sz. 13. környékén. A küldöttségnél egy ókori görög nyelvű diplomáciai levél volt. A küldöttségben volt az a Zarmanocsegass, meztelen indiai filozófus (sramana), aki később élve elégette magát Athénben, hogy bizonyítsa hitét. Az esemény szenzációt keltett, amelyről több beszámoló is készült. Készítettek egy sírt Zarmanocsegasz számára, amely látogatható volt Plutarkhosz idején. Tulajdonképpen az nem bizonyított, hogy ez a küldöttség buddhista volt-e.
Ez a történet bizonyíték arra, hogy jártak Nyugaton már az ókorban is buddhista országokból.
A 15. században egy Geleotti nevű humanista filozófus az inkvizíció elől menekülve Mátyás király udvarában lelt menedékre. Galeotti a történelmi Buddhát "indiai bölcsnek" nevezte és azt gondolta, hogy az ország fővárosát, Budát is Buddha után nevezték el.
A magyarok őshazáját kereső Kőrösi Csoma Sándor Afganisztánon keresztül szeretett volna Indiába utazni, hogy Tibeten át eljuthasson egészen Mongóliába. Végül a nyugat-tibeti Ladakig jutott el. A zanglai nyingmapa kolostorban több mint egy évig dolgozott és számtalan tibeti nyelvű könyvet olvasott át. 1825 júniusától egy évet töltött a thetai, gelugpa rendhez tartozó phuktáli kolostorban, majd két évvel később a Szatledzs völgyében lévő Kanam kolostorban három évig tanulmányozta a tibeti buddhista kánont.[8] Szangye Püncog és Kunga Csöleg lámák segítségével elkészített egy Tibet történetét, földrajzát és irodalmát feldolgozó összeállítást, amelyből egy harmincezer szavas szójegyzék is összeállt.
A 19. század második felében egyre szélesebb körökből érdeklődtek Nyugaton a buddhizmus iránt.
A 20. században egyre több ázsiai buddhista mester keresett magának új életet Nyugaton. Sok esetben bevándorlóként vagy menekültként érkeztek de fokozatosan egyre nagyobb közönségek előtt tartottak előadásokat. Miután támogatókra leltek, új buddhista irányzatok is kialakultak, kolostorok, elvonulási központok, iskolákat és egyetemeket hoztak létre.
A buddhizmus Magyarországon hivatalosan 1951. óta létezik egyházi formában, amikor Hetényi Ernő megalapította a Buddhista Missziót a németországi Árya Maitreya Mandala buddhista rend tagjaként, amely a mahájána irányzathoz tartozik. A legelső hazai buddhista közösséget azonban már az 1890-es években megalapították Máramarosszigeten, valamint Hollósy József buddhista menedéket vett és megírta a Buddhista Kátét (1893). Ezek alapján a dharma Magyarországon több mint száztíz éve jelent meg. 1933-ban Japánban bodhiszattvaként ismerték el Kőrösi Csoma Sándort. Itthon Hollósy Józsefet a második magyar bodhiszattvának tekintik.[9]
A hazai buddhizmusban számos irányzat képviselteti magát és mindegyik egy független intézmény saját "igazság-" és eszmerendszerrel. A különböző irányzatok egymást tolerálva és legtöbbször tisztelve élnek egymás mellett, de viszonylag kevés párbeszédet folytatnak.[10]
Magyarországon ezidáig hét sztúpát (emlékhelyet) adtak át hivatalosan: Budapesten 2, Budakeszin, Bükkmogyorósdon (Csernelyben), Zalaszántón, Tar községben és Becskén. A zalaszántó 36 méter magas és 24 méter széles Béke-sztúpa Európa legnagyobb buddhista-szentélye.[11]
Létezik már buddhista gimnázium (Dr Ámbédkar Iskola)[12] és főiskola (A Tan Kapuja Buddhista Főiskola)[13] is Magyarországon.
Lásd még: Neves buddhisták listája
Buddhizmus az Egyesült Államokban
↑ Zacharias P. Thundy nyelvész szerint
↑ "Zen living", Robert Linssen
↑ "The Original Jesus" (Element Books, Shaftesbury, 1995), Elmar R Gruber, Holger Kersten
↑ Tarn, The Greeks in Bactria and India
↑ Robert Linssen, Zen living
↑ Plutarch, Praec. reip. ger. 28, 6
↑ Boardman, The Diffusion of Classical Art in Antiquity
↑ www.nyest.hu - Az első magyar bodhiszattva, Kőrösi Csoma Sándorról
↑ www.tkbe.hu - Hollósy József. [2016. március 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 20.)
↑ www.terebess.hu - Kárpáty Ágnes: Buddhizmus Magyarországon
↑ www.turizmus.zalatermavolgye.hu - Buddhista sztúpa
App, Urs Arthur Schopenhauer and China. Sino-Platonic Papers Nr. 200 (2010)
Fields, Rick (1992). How the Swans came to the Lake
Mullen, E.L., "Orientalist commercializations: Tibetan Buddhism in American popular film", Journal of Religion and Film, Vol. 2 No. 2 (1998).
Rich, Annet C., Christ or Buddha?, 1914.
Shakya, T., "Review of Prisoners of Shangri-la by Donald Lopez", Journal of Buddhist Ethics, Vol. 6 (1999), 196–199. o.
A buddhizmus Nyugaton - Jay Garfield
Tibeti buddhizmus nyugaton: működik itt is?
Mahá Padzsápatí Gótamí (nevelőanyja)
Helyek listája, ahol a Buddha megszállt
A lét három ismérve
A megvilágosodás négy szintje
Buddhista zsinatok (1., 2., 3., 4., 5., 6.)
A buddhizmus története Indiában
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus terjedése a selyemúton
Om mani padme hum
Elvonulás az esős évszakban
Tudat és Élet intézet
Modern buddhista írók (19. század után)
Balangoda Ananda Maitreya Thero
Charles Henry Allan Bennett
Dzongsar Jamyang Khyentse Rinpocse
C. A. F. Rhys Davids
T. W. Rhys Davids
Buddhizmussal kapcsolatos könyvek listája
Buddhizmussal kapcsolatos írók listája
Buddhizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Buddhizmus_Nyugaton&oldid=23954296”
Buddhizmus az Amerikai Egyesült Államokban
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. június 13., 20:28
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.