fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en la de hu de hu en hu da hu oc hu ru hu en hu en hu da en nl da sv id hu ru hu da hu hu hu en hu de hu es hu sl hu oc hy hu oc hu sl hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu en hu pl hu de hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk az 1905. évről szól. Az 1905-ös számról szóló cikket lásd itt: 1905 (szám).
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1850-es évek – 1860-as évek – 1870-es évek – 1880-as évek – 1890-es évek – 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek
2.1 Államok vezetőinek listája 1905-ben
2.2 1905 a légi közlekedésben
2.3 1905 a vasúti közlekedésben
január 3. – I. Ferenc József magyar király feloszlatja az országgyűlést és új választásokat ír ki.
január 4. – A Függetlenségi és 48-as (Ugron) Párt beolvad a Függetlenségi és 48-as pártba.
január 22. – A Lengyel Királyság területén az orosz forradalom hatására általános sztrájk tör ki, melyet további politikai sztrájkok, tüntetések követnek.[1]
január 26–február 4. – Lezajlanak az 1905-ös magyarországi országgyűlési választások, melyen az 1875 óta kormányzó Szabadelvű Párt vereséget szenvedett. (I. Ferenc József ennek ellenére az eredményt negligálva megtartotta Tisza István kabinetjét hivatalában, majd június 18-án a császárhű báró Fejérváry Gézát nevezte ki miniszterelnöknek, ezzel súlyos belpolitikai válságot robbantva ki Magyarországon. A győztes szövetkezett ellenzék – tagjai vérmérsékletétől függően – a Monarchia részleges, vagy teljes felszámolását, Magyarország szerepének radikális újragondolását, átalakítását tűzte programjára.)
január 28. – Varsóban iskolasztrájk robban ki, amely az egész Lengyel Királyságra kiterjed. (Az ifjúság lengyel nyelvű oktatást, lengyel nyelvű tankönyveket és lengyel tanárokat követel.)[1]
február 18. – A magyar országgyűlés 10 ellenzéki nemzetiségi – román, szerb és szlovák – képviselője közös nemzetiségi klubot alapít.[2]
április 8. – Meghal Josip Strossmayer diakóvári püspök, a horvát nemzeti politika kiemelkedő alakja.[3]
május 1. – Újabb általános sztrájk a Lengyel Királyságban.[1]
május 27–28. – A csuzimai csata, melyben a japán haditengerészetet tönkreveri a Zinovij Rozsesztvenszkij tengernagy vezette orosz Balti Flottát a Koreai-szoros keleti részén, a Csuzima-szorosban.[4]
május 31. – Távozóban a párizsi Operából egy anarchista merényletet kísérel meg XIII. Alfonz spanyol király ellen. (A merénylet sikertelenül végződik.)[5]
június 7. – A svéd-norvég unió felbomlása
június 11–12. – A Szlovák Szociáldemokrata Párt (SZSZDP) I. kongresszusa az összmagyarországi pártból való kiválás mellett dönt.[2]
június 22–24. – Łódźban a munkások fegyveres felkelést robbantanak ki, amelyet a cári csapatok levernek.[6]
július 7. – Japán csapatok szállnak partra Szahalinon.
szeptember 5. – Portsmouthban megszületik a békeszerződés, amely lezárja az orosz–japán háborút.
szeptember 15. – Vörös Péntek, a szociáldemokraták százezres tömegtüntetése az általános választójogért.
október 2–3. – A dalmáciai és horvátországi képviselők fiumei konferenciája. (Elfogadják a horvát ellenzéki politika új irányvonalát, az ún. „új kurzust”. A délszlávokat fenyegető legnagyobb veszélynek a német és osztrák balkáni térhódítást tartják, ezért támogatják az önálló Magyarországért harcoló magyar ellenzéket. A határozatot aláíró pártok – a Horvát Jogpárt, a Horvát Haladó Párt, a horvátországi Szerb Nemzeti Önálló párt, a Szerb Nemzeti Radikális Párt és időlegesen a szociáldemokrata párt – horvát–szerb választási koalíciót hoznak létre.)[3]
október 17. – Zárában a szerb képviselők értekezlete is csatlakozik a fiumei határozathoz.[3]
október 31. – Kikiáltják a Markovói Köztársaság függetlenségét.
november 4. – II. Miklós orosz cár hatályon kívül helyezi az 1899-es manifesztumot, mely korlátozta Finnország autonómiáját az Orosz Birodalmon belül.
november 5. – A IX. – és egyben az utolsó – összausztriai szociáldemokrata kongresszus október 31-ei felhívására Ausztria-szerte tiltakozó megmozdulásokat tartanak az általános választójog bevezetése érdekében. (Prágában a tüntetés 1 halálos áldozattal jár.)[2]
Megszületik az önálló Norvég Királyság.
Ifj. Andrássy Gyula vezetésével megalakul az Országos Alkotmánypárt.
november 19. – Megnyitják a hívők előtt a budapesti Szent István-templomot, a későbbi Bazilikát. (A zárókő ünnepélyes letételére csak december 8-án kerül sor.)
november 27. – A morvaországi tartományi gyűlés által november 22-én elfogadott úgynevezett morva paktumot Ferenc József is szentesíti. (A paktum újraszabályozza a tartományi rendtartás, a tartományi választások nemzetiségi arányait, az oktatás és a közigazgatás nyelvhasználati szabályait.)[2]
november 28. – Sztrájk Ausztriában az általános választójog érdekében. (Ez az Osztrák–Magyar Monarchia legnagyobb munkásmegmozdulása.)[2]
december 9. – Franciaországban elfogadják a szeparációs törvényt, amely kimondja, hogy az állam nem ismer el, és nem finanszíroz felekezetet. (Ennek eredményeként a köztársaság garantálja a szabad vallásgyakorlás lehetőségét, de az elismert egyházak kategóriáját megszünteti.)[7]
december 14. – Zsolnán bejelentik a Szlovák Néppárt megalakulását.[2]
december 22. – A Lengyel Szocialista Párt felkelést hirdet, amelyet azonban kezdeti sikerek után elfojtanak.[8]
december 28. – Bolgár–szerb vámunió.[3]
az év folyamán –
Oroszországban megkezdődik a forradalom.
Albert Einstein „csodálatos éve”, melyben három alapvető cikke jelenik meg: egyikben kifejleszti a speciális relativitáselméletet, a másikban bizonyítja, hogy az anyag atomokból áll, a harmadikban jelentősen hozzájárul a kvantummechanika fejlődéséhez.
Az I. Eszperantó Világkongresszus Boulogne-sur-Merben.
A Szontagh nővérek létrehozzák a Csetneki csipke háziiparát.
A hivatalos magyarországi kivándorlási statisztika szerint ebben az évben vándorol ki a legtöbb szlovák; az összes kivándorló (170 430) 31%-a, 52 368 fő.[2]
december vége – Białystokban orosz mintára létrehozzák az első és egyetlen lengyel tanácsot, a „munkásküldöttek tanácsát”.[8]
Államok vezetőinek listája 1905-benSzerkesztés
1905 a légi közlekedésbenSzerkesztés
1905 a vasúti közlekedésbenSzerkesztés
február 6. – Átadják a forgalomnak a Lajosmizse és Kecskemét közötti vasútvonalat, illetve az ebből kiágazó Kisnyír (ma Hetényegyháza) és Kerekegyháza közötti helyi érdekű vasutat.
szeptember 27. – Felavatják a Nagykároly–Mátészalka és Csap közötti vasutat.
június 19. – Megnyílik az első ötcentes mozikuckó Pittsburgh-ben. Naponta 8 órán át futnak a filmek.
1905 a fény éve
1905-ben Albert Einstein úgy gondolta, hogy a fény fotonok áradása. Megszületett híres elmélete az E=mc². 1905-ből így lett a fény éve - a fizika fényes éve, bár később a fény jelenségének értelmezése elvezetett a kvantummechanika megszületéséhez.
január 13. – Ábel Olga újságíró, író, műfordító († 1987)
január 26. – Tamkó Sirató Károly költő, műfordító, művészettörténész († 1980)
január 28. – Kulin György csillagász († 1989)
február 3. – Paul Ariste észt nyelvészprofesszor († 1990)
február 17. – Péter Rózsa Kossuth-díjas magyar matematikus († 1977)
február 26. – Gömöri Pál Kossuth-díjas orvos, belgyógyász, az MTA tagja († 1973)
március 8. – Keserű Alajos olimpiai bajnok vízilabdázó († 1965)
március 27. – Kalmár László matematikus, az MTA tagja († 1976)
március 29. – Rejtő Jenő író († 1943)
április 3. – Vermes Miklós Kossuth-díjas középiskolai fizika-, kémia- és matematikatanár, kiváló tankönyvíró és kísérletező († 1990)
április 7. – Justus Pál, magyar társadalomtudományi író, költő, műfordító. († 1965)
április 11. – József Attila költő († 1937)
április 17. – Krompecher István orvos, anatómus, hisztológus, az MTA tagja, a magyarországi csont- és porcszövettani kutatások iskolateremtő egyénisége († 1983)
április 26. – Keleti Márton filmrendező († 1973)
április 26. – Denis O'Dea ír színész († 1978)
május 13. – Fakhruddin Ali Ahmed, India 5. elnöke († 1977)
május 16. - Henry Fonda Oscar-díjas amerikai színész († 1982)
május 24. – Mihail Alekszandrovics Solohov Nobel-díjas orosz regényíró, elbeszélő (†  1984)
június 23. – Iván István ötvös- és éremművész († 1967)
július 25. – Elias Canetti osztrák író († 1994)
július 29. – Dag Hammarskjöld Nobel-békedíjas svéd diplomata, az ENSZ második főtitkára (†  1961)
július 31. – Kocsis András szobrászművész († 1976)
augusztus 1. – Gáspár Margit író, műfordító († 1994)
augusztus 20. – Kunfalvi Rezső fizikatanár († 1998)
szeptember 3. – Carl David Anderson Nobel-díjas amerikai kísérleti fizikus († 1991)
szeptember 5. – Arthur Koestler író († 1983)
szeptember 28. – Darányi József atléta († 1990)
október 19. – Idősebb Dohy János (korábban ifjabb Göllner János) növénypatológus, tanár († 1990)
október 20. – Arnold Luhaäär észt súlyemelő († 1965)
november 17. – Kocsis Antal olimpiai bajnok ökölvívó († 1994)
november 21. – Kozmutza Flóra magyar pszichológusnő, József Attila kezelője († 1995)
november 22. – Arma Paul (eredeti nevén Weisshaus Imre) magyar származású francia zeneszerző, zongoraművész, zeneetnológus († 1987)
november 26. – Emlyn Williams brit színész, forgatókönyvíró (David Copperfield) († 1987)
december 1. – Kellér Dezső író, humorista († 1986)
december 15. – Farkas Ferenc kétszeres Kossuth-díjas zeneszerző († 2000)
január 3. – Baross Károly agrárpolitikus, gazdasági író, szerkesztő (* 1865)
január 14. – Ernst Abbe német matematikus, fizikus (* 1840)
január 24. – Máriássy János honvéd ezredes (* 1822)
március 13. – Schulek Vilmos orvos, szemész, az MTA tagja (* 1843)
március 24. – Jules Verne francia író (* 1828)
március 29. – Böhm Pál festőművész (* 1839)
május 1. – Lipthay Sándor vasútépítő mérnök, az MTA tagja (* 1847)
május 3. – Balás Árpád egyetemi tanár, mezőgazdász, szakíró (* 1840)
június 6. – Kulinyi Zsigmond újságíró, lapszerkesztő (* 1854)
június 13. – József Károly Lajos osztrák főherceg, magyar királyi herceg, lovassági tábornok, a Magyar Királyi Honvédség főparancsnoka (* 1833)
július 2. – Kruspér István metrológus, geodéta, az MTA tagja, a magyarországi mérésügy megalapozója (* 1818)
október 15. – Szász Károly író, költő (* 1829)
november 17. – Fülöp belga herceg, I. Lipót belga király fia és a későbbi I. Albert belga király apja (* 1837)
A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
↑ a b c Baló–Lipovecz Lengyelország, 176. o.
↑ a b c d e f g Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 125. o.
↑ a b c d Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 160. o.
↑ Naptárlapok. Forradalmi vereség. In.: BBC History – A világtörténelmi magazin. V. évf., 5. sz., 13. p. – 2015. május
↑ Bricard, Isabelle: Európai uralkodócsaládok. Gabo Kiadó, [Budapest], 2001, ISBN 963-9237-86-8, 121. oldal
↑ Baló–Lipovecz Lengyelország, 176-177. o.
↑ Birkás Antal: Állam és egyház kapcsolata: Csehország, Franciaország és Szlovákia (magyar nyelven). kitekinto.hu, 2011. augusztus 8. [2015. február 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 15.)
↑ a b Baló–Lipovecz Lengyelország, 177. o.
↑ Baló–Lipovecz: Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1905 témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1905&oldid=24708062”
Utoljára szerkesztve 2022. február 23., 10:17-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. február 23., 10:17
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.