hu de hu hu hu hu hu de hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu en hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr de en de de en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de he hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Magyar Királyi Pázmány Péter Tudományegyetem (1913–1932, orvosdoktor, orvostudomány)
A Wikimédia Commons tartalmaz Böhm Aranka témájú médiaállományokat.
Böhm Aranka (asszonynevén Karinthy Frigyesné,[1] Ipolyság, 1893. július 17. – Auschwitz, 1944. július?)[2] magyar orvos, Karinthy Frigyes második felesége.
Böhm Aranka 1893-ban született Ipolyságon. Apai ágról újvidéki, anyai oldalról pedig ipolysági zsidó kereskedőcsaládból származott. Apja, Böhm Ignác, zsák-, zsineg- és ponyvakereskedő volt, 1892-ben vette feleségül Mangold Herminát. Bátyja, Tibor szintén kereskedő lett, majd később átvette apjuk zsinegboltját.
A pszichoanalízissel kapcsolatos orvosi tanulmányait még első házassága előtt, 1913-ban kezdte meg a Budapesti Királyi Magyar Tudományegyetem[3] orvosi karán, azonban csak évekkel később, Karinthyval kötött házassága ideje alatt, 1932-ben szerezte meg az orvosi diplomát.
1914. július 28-án Budapesten, a Ferencvárosban ment férjhez Kertész Tivadar orvoshoz,[4] akitől egy fia született, Kertész Tamás, majd 1920-ban elváltak egymástól.
1920 januárjában, huszonhét évesen találkozott először a nála hat évvel idősebb Karinthy Frigyessel. Ekkor még férjnél volt, Karinthy azonban már túl volt egy házasságon, amelyből egy fia született, Gábor. 1920. augusztus 14-én házasodtak össze Budapesten, a Józsefvárosban,[5] és Karinthy Frigyes felesége Verpeléti úti lakásába költözött. 1921-ben született meg közös fiuk, Ferenc. Karinthy felesége naplójába írt bejegyzésében így írt Böhm Arankáról: „Te buta, furcsa, édes és rettentően keserű, aranyos és szép és csúnya és tehetséges, nyugtalan te, te nagy baj és öröm a világon, nagy szerencsétlenség az én fejemben benne…”.[6]
Házasságuk a szokványostól teljesen eltérő kapcsolat volt, amelyben állandóak voltak a konfliktusok, viharok és a féltékenységi jelenetek, nemritkán verekedések. Házasságuk ideje alatt állandó probléma volt az örökös pénzhiány, és ebből kifolyólag Böhm Aranka folyamatosan ösztönözte az írót az újabb és újabb művek megírására, amelyből valamennyire képesek voltak fedezni óriási kiadásaikat. 1938-ban féltékenységből öngyilkosságot kísérelt meg, és bár életben maradt, súlyosan megsérült. Tizennyolc évig, egészen Karinthy Frigyes haláláig voltak házasok.
Böhm Aranka már egész fiatalon kapcsolatba került az irodalommal. Utalások erre Németh Andor önéletrajzában találhatók. Ezek szerint 1912-ben nem egyszer látogatta meg Ady Endrét különböző iskolás könyvekkel és írásokkal. A költő sorra írta a hozzá szóló verseket, és Ady „Arany-verseit” (Ifjú karok kikötőjében, A vállad, a vállad, A bozót leánya, Fekete virágot láttál, stb.)[7] olvasva jól körülírható képet kaphatunk kapcsolatukról, amelyekben Böhm Arankát Fekete Aranynak nevezi.
Böhm Aranka köztudottan hűtlen természetű volt. Viszonya Déry Tiborral 1928 körül kezdődött, és 1931-ig tartott, nagyjából a teljes nyilvánosság előtt, amiről nagy valószínűséggel férje is tudott. „Szerette a nyilvánosság veszélyét, izgatta a mások előtti szeretkezés lehetősége” – írta róla Déry Tibor. Az író önéletrajza (Ítélet nincs, 1969) szerint kapcsolatukra leginkább az űzöttség, a kiszolgáltatottság, a folyamatos bizonytalanság volt jellemző, amitől eleinte leginkább Déry szenvedett, majd az évek múltával egyre erősebbé vált a nő kiszolgáltatottsága, félelme az öregedéstől, valamint attól, amit az öregedés számára szimbolizált. Az egyre zaklatottabbá és ingataggá váló kapcsolatnak az vetett végett, amikor Déry rajtakapta Böhm Arankát első szeretőjével, Zuchmann Béla hegedűművésszel.
1944-ben, alig ötvenegy évesen gyilkolták meg Auschwitzban.[8] A konkrét eseménysorról több verzió is született, a legvalószínűbb szerint: "Június 8-án, akkor vagoníroztak be. A Böhm Aranka a vagonban megőrült, és amikor első éjjel Auschwitzban betereltek minket egy óriási hodályba, ilyen több ezer embert befogadó barakkok, de ez olyan volt, hogy még téglapadlója sem volt. (...) Ő megőrült, és reggel agyonlőtték a szemem láttára."[9]
↑ Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában
↑ Borgos Anna: "A vadak királynője." Karinthyné Böhm Aranka (2017)
↑ Budapesti Királyi Magyar Tudományegyetem. [2012. április 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. október 14.)
↑ Bp. IX. ker. állami házassági akv. 806/1914.
↑ Bp. VIII. ker. állami házassági akv. 1229/1920.
↑ Borgos Anna, „Az irodalom vetélytársa”, Karinthyné Böhm Aranka, 243.. [2014. augusztus 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. október 14.)
↑ Ady Endre összes verse
↑ „A sárga csillag bevezetése után eljött hozzám, tanácsot kérni: maradjon-e Pesten, de a csillagot nem hajlandó felvarrni; vagy fogadjon el egy orvosi állást egy dunántúli elmegyógyintézetben, hol talán biztonságosabban vészelhetné át a háború végét. Ez utóbbit tanácsoltam; Pesten annyi ember ismerte, hogy aligha kerülhetett volna el egy névtelen feljelentést. Az elsők között volt, akiket a németek vidékről elhurcoltak...” (Déry Tibor: Ítélet nincs)
↑ Interjú Erős Rezsőné Fenyvesi Zsuzsannával, készítette Sellyei Anna, 1992. október 14.[1]
Kosztolányi Dezsőné Harmos Ilona, Burokban születtem, Memoár, novellák, portrék, Noran, Bp., 2003.
Karinthy Márton, Ördöggörcs, Utazás Karinthyába
Tiringer Aranka, Utazás egy koponya körül”, Karinthy Frigyes Pszichobiográfiája[halott link] https://pea.lib.pte.hu/bitstream/handle/pea/15276/tiringer-aranka-tezis-hun-2011.pdf?sequence=2&isAllowed=y
Borgos Anna, „Az irodalom vetélytársa”, Karinthyné Böhm Aranka, Budapesti negyed, 2009.
Gajdó Ágnes, „Nyugat-feleségek” a középpontban, Borgos Anna: Portrék a Másikról. Alkotónők és alkotótársak a múlt századelőn
Borgos Anna, Nőszerep-konstrukciók a huszadik századelőn, Három „Nyugat-feleség” pszichobiográfiája[halott link]
Fráter Zoltán, A Nyugat asszonyai. Nők és női szerepek az irodalmi életben, 2007/8.
Borgos Anna: Portrék a Másikról. Alkotónők és alkotótársak a múlt századelőn; Noran, Bp., 2007
Jakab Judit, Harc életre-halálra– Böhm Aranka és Karinthy Frigyes házassága
Perjes Andrea, Karinthy Frigyes és Böhm Aranka – a nyelvújító és a nagyszájú
Boldizsár Noémi, A jó feleség aranyat ér
Bodó Márta, A Nyugat női
Ács Borbála, Legendás íróféleségek
Simon Katalin, Karinthy Frigyes fantasztikus útja, Utazás a koponyám körül keletkezésének körülménye, Budapesti negyed, 2009.
XY; Karinthy Márton: Karinthy, Karinthy, Karinthy (magyar nyelven). zsido.com, 2010. május 5. [2014. december 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014) „Világi asszonyként Budapest királynője volt.”
The family of Karinthy (fotók és szöveg) (angolul)
ISNI: 0000 0000 5889 4490
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Böhm_Aranka&oldid=24847421”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2021 februárjából
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 13., 07:26
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.