hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca it hu hu hu ceb hu nl hu en hu hu hu hu en hu uk hu hu hu en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu en fr hu hu hu hu hu fr hu fr nl fr fr fr hu hu nl tr nl it de nl nn ca hu tr de nl pt nds de da da da fr fr nl pt az de af fr da en et fy de sl da et et da da nl fi de tr da nl it sv sv nl nl da nl nl pl nl nl fr en ca da nl sv de cs ca nl pt nl pt nl it nl nl nl pt hu hu hu hu en fr hu en cs de hu en hu it fr mwl fr hu fr ru en de en en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en az ru sv bg br ca id hbs_lat pl cy da de el eo es et eu fa fi fr da fy lt hi hbs_lat hy id is it ja ka ko de it lb it lt lv mr ms en nds af nl nb fr ta pl pnb pt ro ru hbs_lat en sk sl sq hbs_lat nl sv ta th tr fy ur vi en tr ceb pl zh en zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
7,23 (2006. január 1-jei adat) %
é. sz. 51°, k. h. 3°51, 3Koordináták: é. sz. 51°, k. h. 3°51, 3
A Wikimédia Commons tartalmaz Nyugat-Flandria témájú médiaállományokat.
Nyugat-Flandria (hollandul) West-Vlaanderen; a belga, illetve a flandriai régió tartományai közül a legnyugatibb fekvésű. Szomszédai északról, az óramutató járásával megegyező irányban: Hollandia, a flandriai régióhoz tartozó Kelet-Flandria, a Vallónia régióhoz tartozó Hainaut tartomány, délen Franciaország, és nyugaton az Északi-tenger. A tartomány székhelye Brugge városa, területe 3,125 km², amit 8 adminisztratív körzetre és összesen 64 járásra osztottak fel. A tartomány védőszentje Szent Donát.
3 Közigazgatás és politika
3.1 A tartomány kormányzói 1830-tól
Belgium északi-tengeri partvidéke, az ország egyik legfontosabb turisztikai célpontja, teljes egészében Nyugat-Flandria területén fekszik. A tengerparti sík vidék nagyrészt homokdűnékből és polderekből áll. A tartomány belső területei is jórészt lapos, termékeny síkságok, Nyugat-Flandria legmagasabb pontja, a Kemmelberg 156 m-rel emelkedik a tengerszint fölé. A tengerpart teljes hosszában a parttal párhuzamosan fut a francia határon fekvő De Panne-t Oostende kikötőjén keresztül a holland határ melletti Knokke-Heist városával összekötő villamosvonal.
Nieuwpoort városánál ömlik a tengerbe a tartomány legnagyobb folyója, az IJzer. További jelentős vízfolyások az Leie és Mandel folyók.
A tartomány legnagyobb városai Brugge (szintén jelentős turista-célpont), Kortrijk, Oostende és Roeselare.
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Nyugat-Flandria hivatalos nyelve, mint az összes flandriai tartományban, a holland, illetve helyi változata, a flamand nyelv. A belga nyelvi törvényeknek megfelelően Spiere-Helkijn és Mesen önkormányzata külön nyelvi létesítményekkel rendelkezik a francia anyanyelvű lakosok kiszolgálására. A tartományra jellemző a flamand helyi nyelvjárása, a nyugat-flamand (hollandul West-Vlaams.
A Tartományi Tanácsnak (vagyis a tartomány "parlamentjének) összesen 84 választott képviselője van, akiket 6 évre választanak meg. A legutolsó, 2006. október 8-án tartott önkormányzati választásokon hat politikai párt képviselői jutottak be a tartományi tanácsba: a CD&V/N-VA szövetség 36 helyet, a szocialista SP.A-Spirit szövetség 18 helyet, az VLD-Vivant és a Vlaams Belang 14-14 helyet, a zöld párt Groen! 2 képvelői helyet szerzett. A tartományi kormányzáshoz szükséges többséget a CD&V/N-VA és az SP.A-Spirit koalíciója biztosítja.
A tartomány kormányzói 1830-tól[szerkesztés]
1830 – 1831 : Felix de Muelenaere (Katolikus Párt)
1832 – 1834 : Felix de Muelenaere (Katolikus Párt)
1836 – 1849 : Felix de Muelenaere (Katolikus Párt)
1849 – 1857 : Adolphe de Vrière (Liberal)
1857 – 1877 : Benoît Vrambout (Liberal)
1877 – 1878 : Léon Ruzette (Katolikus Párt)
1878 – 1883 : Theodore Heyvaert (Liberal)
1883 – 1884 : Guillaume De Brouwer (Liberal)
1884 – 1901 : Léon Ruzette (Katolikus Párt)
1901 : Jean-Baptiste de Bethune (Katolikus Párt)
1901 – 1903 : Charles d'Ursel (Katolikus Párt)
1903 – 1907 : Jean-Baptiste de Bethune (Katolikus Párt)
1907 – 1912 : Albéric Ruzette (Katolikus Párt)
1912 – 1933 : Léon Janssens de Bisthoven
1933 – 1940 : Henri Baels (Katolikus Párt)
1940 – 1944 : Michel Bulckaert
1944 – 1979 : Pierre van Outryve d’Ydewalle (CD&V)
1979 : Leo Vanackere (CD&V)
1979 – 1997 : Olivier Vanneste (CD&V)
1997 – napjainkig : Paul Breyne (CD&V)
A tartomány 8 adminisztratív járásra (hollandul: arrondissement) van felosztva:
Nyugat-Flandria közigazgatási felosztása és önkormányzatai
Nyugat-Flandria tartomány hivatalos lapja
A Wikimédia Commons tartalmaz Nyugat-Flandria témájú médiaállományokat.
Antwerpen •  Flamand-Brabant •  Kelet-Flandria •  Limburg •  Nyugat-Flandria
Vallon-Brabant •  Hainaut •  Liège •  Luxembourg •  Namur
ISNI: 0000 0004 0614 2560
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nyugat-Flandria&oldid=23573829”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 19:37
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.