hu sl hu hu hu hu hu sl hu cs hu hu hu hu hu hu sl hu hu hu hbs_lat hu ca hu es hu hu hu hu hu fr hu hu hu sl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en de de fr en eu ro zh de de ca oc oc oc fr fr fr hu hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu hu en cs de hu en hu en hu pl en nl de it ceb ast cs br sl hu it en eo en hbs_lat sv hbs_lat sl sv eo eo ceb en en sl hbs_lat hbs_lat es ms sl hbs_lat lt hbs_lat sl hbs_lat sk sv ms hbs_lat lt hbs_lat lt en hu en hu pl en it en sl it cs sl pt cs it hbs_lat hbs_lat en en sl de cs hbs_lat sl en en en en en hbs_lat fr en xal hbs_lat sl en ceb hbs_lat hbs_lat ca tr hbs_lat eo hbs_lat fi eu es lt en cs it hbs_lat en cs hbs_lat fr fr da it it id en fr hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat it cs hbs_lat it it cs sl en en hbs_lat hu en sl hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat sl sl sl hbs_lat cs en hu cs sl hsb nl it en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en de id es it it it sl en sk de es hbs_lat hbs_lat it it en sk en fr de la hbs_lat hbs_lat fi en cs gl hbs_lat tr tr sl ceb eo sv pl hbs_lat pl eo en hbs_lat hbs_lat it cs sl sl pl sl tl pl es hbs_lat en de hbs_lat en fi eu ms sl cs en da sv eo hbs_lat en en fr de sl de de cs pl it sl hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat en hbs_lat fi pl da hbs_lat hbs_lat sl pl ast cs hbs_lat br hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl vi en en eo cs sl fr sv en en hbs_lat lt da hu fi vi hbs_lat en sl pl lv eo hu it hbs_lat en en en hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat ceb hu hbs_lat it en en hbs_lat it sl hbs_lat hbs_lat lt tr en ms nl de hbs_lat hbs_lat es hbs_lat fr sl hbs_lat eo it pt de it en ms fi hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl hbs_lat fr sv hbs_lat it hbs_lat pl en en hbs_lat sl eo hbs_lat sl en en pl sl sl hbs_lat sv id en en en cs hu en en sl de hbs_lat hbs_lat sl ceb en pl en en hbs_lat hbs_lat eo en fi sl eo hbs_lat en sv hbs_lat sl eo hbs_lat en ceb hbs_lat en en hbs_lat it hbs_lat en en en hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat sl en en en cs de hu hu en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en ceb en en fr hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat id hbs_lat hbs_lat sl sv nb sl hbs_lat sl sl sl fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat fr hsb hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat en de sl hbs_lat en hbs_lat sl hbs_lat it fi hbs_lat hbs_lat sl es hbs_lat hbs_lat cs it hbs_lat tr hbs_lat ms sl et sl sl ms en hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat sv en sl sl sl lv sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat en en en sl sv en hbs_lat lt it en sv hbs_lat hbs_lat sl id pl cs en hbs_lat hbs_lat fi it sv ro sv en sl sl hbs_lat hbs_lat it hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat it hbs_lat sk hbs_lat cs sl it hbs_lat sl sk en hbs_lat it hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat de en pl it pl en en en en tr hbs_lat en ceb it hbs_lat de es hbs_lat sl sl hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en en sl hu en nl hbs_lat hbs_lat hbs_lat fr hbs_lat en hbs_lat hbs_lat sv it en fr hbs_lat en et ms hbs_lat en cs pl rm en hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat id hbs_lat fi en sv it it ca it nl hbs_lat pl it en hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat id en ro hbs_lat ms hbs_lat sk sk en hbs_lat it it pl hbs_lat sl sk pt hbs_lat hbs_lat en cs en hbs_lat lt ms sl sl hbs_lat hbs_lat sl en eo id hbs_lat cs en en en hbs_lat hbs_lat en lt cs it hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat nl en en pl it hbs_lat hbs_lat id lt hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl en hbs_lat pl eo sl hbs_lat en sco hbs_lat hbs_lat sk en hbs_lat it sl en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt it hbs_lat hu fr ru en ru hu hu et sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en arz hbs_lat id hbs_lat de fa fr de hbs_lat it it nl nb pl pt ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat sv fy fr pl zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2018. szeptember 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Grožnjan témájú médiaállományokat.
Grožnjan (olaszul: Grisignana) falu és község Horvátországban, Isztria megyében. Közigazgatásilag Antonci (Antonzi), Bijele Zemlje (Terre Bianche), Kostanjica (Castagna), Kuberton (Cuberton), Makovci (Macovzi), Martinčići (Martincici), Šterna (Sterna), Vrnjak (Vergnacco) és Završje (Piemonte) települések tartoznak hozzá.
Az Isztria középnyugati részén, Bujétől 7 km-re délkeletre a Mirna völgyétől északra emelkedő Gornja Bujština fennsík szélén, egy kúp alakú domb tetején fekszik. A község dombos, részben sík területén termékeny szántóföldek, szépen telepített olajfaligetek, szőlő- és gyümölcsültetvények találhatók. A városfalakról nagyszerű kilátás nyílik a Ćićarijától Motovunig, majd tovább a Mirna-folyó forrásáig és az isztriai Novigradig terjedő vidékre.
A régészeti leletek tanúsága szerint területe már a római korban is lakott volt. Grožnjan írott története a kora középkorig nyúlik vissza. Első írásos említése 1102-ben történt, amikor akkori várát II. Ulrik isztriai őrgróf az aquileiai pátriárkának adományozta. Ebben az okiratban vára "Castrum Grisiniana" néven szerepel. 1238 és 1339 között Grožnjan a pietrapelosai uradalomhoz tartozott. Az aquileiai pátriákra és a Velencei Köztársaság közötti harcokban ura kezdetben a pátriárka szövetségese volt, 1286-ban azonban II. Vicard átállt addigi ellenfele Velence oldalára és a vár is velencei fennhatóság alá került. A háború vége után visszatért korábbi birtokosaihoz. II. Vicard halála után 1329-ben Grožnjan Péter nevű fiáé lett, majd miután ő is meghalt 1339-ben újra a pátriárka uralma alá került, aki hűbéresének a friuli Castello nemesi családnak adta. 1354-ben Grožnjant Ulrich Reifenberg szerezte meg, majd korábbi adósságait kiegyenlítve 1358-ban négyezer aranydukátért Velencének adta el és ezután 1797-ig Velencei uralom alatt maradt. 1359-ben Pietro Dolfin umagi kapitány ide helyezte át székhelyét, 1360 és 1367 között falait megújította és megerősítette. A kapitányság székhelye 1394-ig maradt itt, ekkor Sveti Lovreč-csel egyesítve Rašporba helyezték át. Ezt követően a települést a podesztátus irányította, a 16. század elejétől a podesztát a koperi nemesek közül választották. 1446-ban a török veszély miatt falait újra megerősítették. A 16. és 17. században a háborúk és járványok következtében kipusztult lakosság pótlására a velenceiek venetoi, carniai és friuli olasz családokkal, valamint Dalmáciából a török elől menekült horvátokkal népesítették be. 1797-ben a napóleoni háborúk következtében megszűnt a Velencei Köztársaság és az Isztriával együtt a település is Habsburg uralom alá került és a Pazin székhelyű mitterburgi grófság része lett. 1805-ben Napóleon a francia fennhatóság alatt álló Illír provincia részévé tette. Napóleon bukása után 1813-ban az egész Isztriával együtt ismét a Habsburg birodalom részévé vált és maradt 1918-ig. Ez a település virágzásának időszaka. A keskeny nyomtávú “Parenzana” vasútvonal megépülésével 1902-ben bekapcsolódott a vasúti forgalomba, mely a kereskedelem és a mezőgazdasági termelés növekedésével járt. Fellendült főbb terményei a bor, az olivaolaj a tojás és mások kereskedelme Koper és Trieszt irányában. Grožnjannak orvori rendelője, postája, iskolája, ügyvédje, jegyzője, péksége, élelmiszerüzlete, két húsboltja, több vendéglője és több más kézművese volt. A falunak 1857-ben 1310, 1910-ben 975 lakosa volt.
Az első világháború után a rapallói szerződés értelmében Isztria az Olasz Királysághoz került. 1943-ban az olasz kapitulációt követően német megszállás alá került, mely 1945-ig tartott. A második világháború után Jugoszlávia része lett. Olasz lakossága nagyrészt kivándorolt Olaszországba, Grožnjanban csak néhány család maradt. 1953-ban Buje község része lett. 1965-ben itt alapították meg a művészetek városát és számos házát Horvátországból, Szlovéniából és a Vajdaságból érkezett művészeknek adták át használatra. A település Jugoszlávia felbomlása után 1991-ben a független Horvátország része, 1993-ban önálló község központja lett. 2011-ben a falunak 165, a községnek összesen 733 lakosa volt. Lakói főként mezőgazdasággal, ezen belül szőlő, olajbogyó, zöldség és gyümölcstermesztéssel foglalkoznak és a falusi turizmusból élnek.
Fennmaradtak a középkori városfalak részei és a két 15. – 16. században épített városkapu egyike. Innen felvonóhíd vezetett át a védelmi rendszert keleti irányból erősítő sáncon. A kapu belső oldalán áll az 1587-ben épített reneszánsz loggia, mely felett a fontik (gabonaraktár) állt.
Szent Vid, Modeszt és Kresencia tiszteletére szentelt plébániatemploma a 14. században épült, első említése 1310-ből származik. Eredetileg Szűz Mária tiszteletére volt szentelve. Az egyhajós, apszisos épületet 1770-ben barokk stílusban építették át. Ekkor épült a négy, díszített oszlopfős féloszloppal ékesített főhomlokzat. A főoltár mögötti nagyméretű falikép Szent Vid, Modeszt és Kresencia a római Kolosszeumban 303-ban elszenvedett vértanúságát ábrázolja, Ermenegildo de Troya 1914-ben festett alkotása. Értékesek a főoltár mellett található népi ihletésű 1711-ben fából faragott reneszánsz padok. A főoltár mellett a templomnak még négy kisebb, márványból faragott oltára van, melyek Szűz Mária (Enzo Morelia szobrával), Jézus szíve, Szent Balázs, Sebestyén, Rókus és Valentin (Francesco Travi festménye 1716-ból), valamint Páduai Szent Antal, Remete Szent Antal és Szent Mihály főangyal tiszteletére vannak szentelve. Ez utóbbi oltáron helyezték el 2008-ban az az évben Triesztben boldoggá avatott, 1946-ban vértanúságot szenvedett don Francesco Bonifacio olasz katolikus pap képét, aki papi működése idején Krasice és Grožnjan területén is tevékenykedett. A Szent Balázsnak a torokbajok védőszentjének szentelt oltárt annak emlékére szentelték, hogy VII. Pius pápa 1801-ben a szent emléknapján, február 3-án részesítette teljes búcsúban a grožnjani plébánia papjait és híveit miután 1800-ban egy vihar idején Belona nevű fregattjával a Tar-öbölben lelt menedékre, egyúttal a plébániát főplébánia rangjára emelte. Orgonája 1846-ban készült Giuseppe Girardi műhelyében. 36 méter magas harangtornyát 1603 és 1682 között építették.
A reneszánsz podeszta palotát 1588-ban építették, 1726-ban barokk stílusban építették át. Említésre méltó a barokk Spinotti-palota is.
A falakon kívül áll 1554-ben épített Szent Kozma és Damján vértanúk tiszteletére szentelt temploma. Az építés idejét a kapu feletti kőbe vésett felirat jelzi. Egyhajós épület, homlokzata elé épített loggiával. A templomot 1834-ben renoválták, 1954-ben belül újították fel. Belső falait Ivan Lovrenčić festőművész 1988-89-ben készítette falfestményei díszítik.
A ciprusfákkal beültetett temetőben áll a 19. században épített Szent Miklós templom, a tőle nem messze álló Szentlélek kápolnát 1598-ban építették. A Grožnjantól északnyugatra levő régi temetőben áll a Szent Vid kápolna. A plébánia területén áll még a 15. századi Keresztelő Szent János, a 14. századi Szent Flórián és az 1919-ben épített Szent Antal kápolna. A régi dokumentumok megemlítik még a 14. századi Szent Rókus és a Szent Márton kápolnát, de mára már egyik sem maradt fenn.
A grožnjani plébániához tartozik még a Mirna völgyében, a Bujéból Vižinada felé vezető út mellett álló Baštijai Szűzanya tiszteletére szentelt templom (Crkva Majke Božje od Baštije), melyet 1610-ben építettek és utoljára 1999-ben renováltak. A hagyomány a templomot ennél sokkal régebbiként tartja számon, melyet későbbi kutatások megerősíthetnek. Legendája szerint a Szűzanya szobrát halászok hozták ide hajójukon abban az időben, amikor a Mirna még hajózható volt. Amikor e hely közelébe értek hangot hallottak, mely azt mondta „Bašta, bašta” azaz elég, elég. Ennek hallatán itt, a Baštijának elnevezett helyen építették fel a templomot a Szűzanya tiszteletére.
Grožnjanban Aleksandar Rukavina szobrászművész kezdeményezésére 1965-ben alapították meg a művészetek városát. A II. világháború után elnéptelenedett település teljes pusztulását úgy akadályozták meg, hogy ódon kőházait az ország minden részéről és a szomszédos országokból érkezett művészeknek adták használatba. Azóta minden év májusától megélénkül a település élete, ahol heteken át neves szakemberek, pedagógusok, a zene, a képzőművészet és a színházművészet ismert személyiségei által irányított nyári zenei akadémiák nyílnak, képzőművészeti, tánc- és színházi műhelyfoglalkozásokat rendeznek, illetve békeaktivisták szerveznek különféle programokat. A Fonticus városi galérián kívül még mintegy harminc magángalériában gyönyörködhetnek az ide látogatók a művészek alkotásaiban. Az utcákon keverednek a legkülönbözőbb hangszerek hangjai. Itt működik a Horvát Zenész fiatalok központja is. A nemzetközi táborként működő központot 1969-ben alapították. 1995-óta itt működik az Imaginárius Filmakadémia, melynek célja a Horvátországban és külföldön a színházművészetért tevékenykedő színházi, televíziós és filmes szakemberek tevékenységének ösztönzése és megszervezése. Jelentősebb események még az Ex tempore képzőművészeti rendezvény és a hagyományos Grožnajani Jazz Fesztivál. Az ide látogató vendégeket számos pihenőház, apartman, többek közt egy borszaküzlet, két híres étterem várja. A falusi turizmus és a családi kisvállalkozások felvirágoztatták Grožnjan tágabb környezetét is.
Grožnjan – plébániatemplom homlokzata
Grožnjan – plébániatemplom belső tere
A Fonticus a városi loggiával
A Szent Miklós templom
A Parenzana hídja Grožnjannál
Grožnjan község hivatalos oldala[halott link] (horvátul)
Grožnjan turisztikai irodájának honlapja
Grožnjan község információs portálja
Grožnjan az Istrapédián (horvátul)
Grožnjan az Istarska enciklopédián (horvátul)
Templomok és kápolnák az Isztrián (németül)
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2014. március 29.)
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
A Wikimédia Commons tartalmaz Grožnjan témájú médiaállományokat.
Sveti Petar u Šumi
Sveta Marija na Krasu
Stranići kod Nove Vasi
Sveta Marija na Krasu /része/
Stranići kod Svetog Lovreča
Sveti Petar u Šumi
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Grožnjan&oldid=20461718”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 augusztusából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2018. szeptember 29., 10:02
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.