hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu sk hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia (NÉS) Magyarország felkészülési terve a globális felmelegedési válságra. Az Éghajlatkutatók Fóruma ajánlását a Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia kapcsán 2006. december 12-én tette meg, melyet az országgyűlés 2008. március 18-án fogadott el.[1]
Zöld Beruházási Rendszer (ZBR) indult, mely forrást nyújt azokhoz a beruházásokhoz, amelyek növelik az energiahatékonyságot, illetve megújuló energiaforrásokat hasznosítanak. A ZBR-t a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium és a Környezet és Energia Program (KEOP) koordinálja. A 2007. évi LX törvény mondta ki, hogy az Országgyűlés a globális éghajlati válság miatt egy Nemzeti Éghajlat-változási Stratégiát (NÉS) fogad el. A NÉS a 2008–2025-ig tartó időszakra szól, a kormány a NÉS elfogadását követően két évvel (2010), majd ezt követően ötévente végez felülvizsgálatot (2015). 2007. július 6-ától olvasható a Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia (NÉS) munkaanyaga.[2] 2007 szeptemberében egy konferencián összegezték a társadalmi egyeztetés eredményét, majd a klímastratégiát országos „road show” keretében széles körben vitatták meg.
A klímastratégia koncepciója Láng István akadémikus, a Vahava-projekt vezetője, Kiss Csaba és Bagi András keze alól került ki 2006 augusztusában.
"Az éghajlatváltozással kapcsolatos ismereteket az általános műveltség részévé kell tenni. Ennek érdekében a Stratégiának az oktatás és képzés valamennyi szintjét érintő, országos léptékû és tartós (folyamatos) intézkedéseket kell megfogalmaznia."
A Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium 3,3 millió forintért készíttetett stratégiai környezeti vizsgálatot a Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia részeként.[3]
A második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia[szerkesztés]
2013 során a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium klímapolitikáért felelős államtitkársága a Nemzeti Alkalmazkodási Központ közreműködésével elvégezte a 2008-ban elfogadott első Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia felülvizsgálatát, majd annak alapján, alkalmazkodva az új törvényi előírásokhoz, a megváltozott társadalmi-gazdasági feltételekhez és tudományos eredményekhez kidolgozta a második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia (NÉS-2) tervezetét.
A NÉS-2 tartalmazza az üvegházhatású gázok kibocsátás-csökkentési céljait, prioritásait és cselekvési irányait meghatározó, 2050-ig tartó időszakra vonatkozó Hazai Dekarbonizációs Útitervet (HDÚ). Hazánk nemzetstratégiai érdeke, hogy a versenyképesség, a technológia-váltás és az éghajlatvédelem szempontjainak megfelelő dekarbonizációs útitervvel készüljön fel az EU-tagállamok közötti, hosszú távú kibocsátás-csökkentési tárgyalásokra.
Az éghajlatváltozás magyarországi hatásainak, természeti és társadalmi-gazdasági következményeinek, az ökoszisztémák és az ágazatok éghajlati sérülékenységének értékelése is része a megújuló stratégiának, amelyre alapozva Nemzeti Alkalmazkodási Stratégia épül a dokumentumba. Az alkalmazkodás és felkészülés koncepcionális keretei érintik a vízgazdálkodás, a vidékfejlesztés, az egészségügy, az energetika, a turizmus és más ágazatok éghajlatbiztonsággal kapcsolatos helyzetét és kockázatait, a lehetséges cselekvési irányokat. A dekarbonizációs és alkalmazkodási teendőket éghajlati szemléletformálási program egészíti ki.
A NÉS-2 tervezetében megfogalmazott cselekvési irányok megvalósítása mind a lakosság, mind a közszféra, mind a gazdálkodó szervezetek számára biztosítja, hogy az éghajlatváltozás mérséklésében vállalt arányos részvételük mellett, időben, tervezetten, és így költséghatékonyan legyenek képesek felkészülni a várható változásokra.
A NÉS-2 vitaanyaga 2013. november 14-éig véleményezhető, itt.
tanulmányok a felmelegedéssel kapcsolatban
Második Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia 2014-2025 kitekintéssel 2050-re
↑ Magyarországot duplán sújtja a klímaváltozás (2008. március 19.), index.hu
↑ Nemzeti éghajlat-változási stratégia.pdf. [2007. szeptember 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. augusztus 20.)
↑ 3,3 millió forint a klímastratégia környezeti vizsgálatára Archiválva 2007. szeptember 27-i dátummal a Wayback Machine-ben (2007. szeptember 5.)
Üvegházhatású gázok ·  Szén-dioxid ·  Vulkanizmus ·  Hőrekord ·  Esőerdők irtása ·  Karnizmus ·  Globális homály
Kiotói jegyzőkönyv ·  Az ENSZ Környezetvédelmi Programja ·  Éghajlatváltozási Kormányközi Testület ·  tiszta fejlesztési mechanizmus ·  Sótalanítás ·  Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia
Megújuló energiaforrások ·  Árapályenergia ·  Bioetanol ·  Napenergia ·  Szélenergia ·  Geotermikus energia ·  Biomassza ·  Energiatakarékosság
Tengerszint-emelkedés ·  Gleccserek olvadása ·  Ivóvízhiány ·  Csád-tó
El Niño ·  Hurrikán ·  Jégkorszak ·  Üvegházhatás ·  Árvíz
Al Gore (Kellemetlen igazság) ·  Greenpeace ·  Carl Sagan ·  Charles David Keeling ·  Vahava-projekt
műhely ·  portál ·  szójegyzék
Ez a klimatológiai/meteorológiai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Klímaváltozás-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nemzeti_Éghajlat-változási_Stratégia&oldid=24656377”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 5., 16:54
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.