fr it hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs de hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en arz hbs_lat eo fr pl ru fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Magyarország nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztere
2018. május 18. – 2022. május 24.
1966. május 24. (56 éves)[1]
Moszkvai Nemzetközi Kapcsolatok Intézete (1985–1986)[2]
A Wikimédia Commons tartalmaz Mager Andrea témájú médiaállományokat.
Mager Andrea (korábban: Bártfai-Mager Andrea, 1966. május 24. –) [3] magyar közgazdász, 2018-2022 között a negyedik Orbán-kormány nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztere. 2022. június 15-től a Szerencsejáték Zrt. vezérigazgatója. 2019-ben a Forbes őt választotta a legbefolyásosabb magyar nőnek a közéletben. A 2020-as Befolyás-barométer szerint ő Magyarország 19. legbefolyásosabb személye.
Mager Andrea a tanulmányait előbb 1985–1986 között a Moszkvai Nemzetközi Kapcsolatok Intézetében (MGIMO), majd a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem nemzetközi kapcsolatok szakán végezte. Posztgraduális tanulmányok keretében pénzügyi menedzsment és banki kapcsolatok képzésen vett részt.[4] 1998 és 2001 között a Postabank és Takarékpénztár Zrt. kockázatkezelési divíziójában kockázatértékelőként és a Hitelezési Bizottság titkáraként dolgozott., majd 2001 és 2007 között a Magyar Nemzeti Banknál dolgozott. A Bankfőosztály főosztályvezetője volt 2001 és 2004 között, majd 2004–2005-ben a Pénzügyi Stabilitási Főosztály főosztályvezetőjeként, 2005–2006-ban pedig a Pénzügyi Stabilitás igazgató-helyetteseként működött. 2002 és 2004 között az MNB Magán- és Önkéntes Nyugdíjpénztára Igazgatóságának elnöke, 2004 és 2006 között az MKB Magán- és Önkéntes Nyugdíjpénztára Felügyelő Bizottságának tagja, 2005 és 2006 között ország-koordinátor az IMF Financial Soundness Indicator programjában, 2004 és 2007 között pedig az Európai Központ Bank Bankfelügyeleti Bizottsága munkacsoportjainak tagja az MNB képviseletében.
2007 és 2010 között a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagja volt. 2010 július 1-jétől a Magyar Közlöny Lap és Könyvkiadó Kft. ügyvezető igazgatója volt. Bártfai-Mager Andreát 2011. március 21-én 6 évre a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsának tagjává választották.[5] Erről a tisztségéről 2016. július 6-án lemondott, miután kormánybiztosi kinevezést kapott.[6]
2016 és 2018 között a Miniszterelnökség postaügyért és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztosaként feladatai közé tartozott a postaügyi és nemzeti pénzügyi szolgáltatási feladatok hosszú távú, stabil ellátásának elősegítése, a tulajdonosi joggyakorláshoz kapcsolódó döntéshozatali és szakmai feladatok ellátása.
Bár sajtóértesülések szerint a 2018-as országgyűlési választás után megalakuló negyedik Orbán-kormány fejlesztési minisztere lett volna,[7][8] végül is a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztere lett.[9]
2020 eleji vagyonnyilatkozatából „figyelmetlenségből” kihagyta a Szerencs környéki több tízmilliót érő földjeit.[10]
2022. június 15-től a Szerencsejáték Zrt. vezérigazgatója. [11]
Édesanyja Nagy Izabella. Férje Bártfai Béla, az első Orbán-kormány kancelláriaállamtitkára volt.[12] 2021-ben elvált férjétől, és hivatalosan is lánykori nevét, a Magert használja.[13]
Volt férje, Balogh Sándor ellen több milliárd forint adótartozás miatt nemzetközi körözést adtak ki 2021 elején. A cégbirodalmának jelentős része Bártfai-Mager rózsadombi házára volt bejegyezve. [14]
↑ 1342/2016. (VII. 5.) Korm. határozat a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól
↑ Bártfai-Mager Andrea lehet a fejlesztési miniszter, HVG, 2018. április 25.
↑ Két nap alatt megfordult a világ Bártfai-Mager Andreával, pedig már majdnem megkoronázták, 24.hu, 2018. április 28.
↑ Életrajza a kormany.hu oldalon. (Hozzáférés: 2019. április 4.)
↑ Népszava: Kifelejtette vagyonnyilatkozatából a több tízmilliót érő földeket a nemzeti vagyonért felelős miniszter (magyar nyelven). nepszava.hu. (Hozzáférés: 2021. február 22.)
↑ A Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási államtitkára 1998 és 2002 között
↑ Elvált Bártfai-Mager Andrea, az Orbán-kormány nemzeti vagyonért felelős minisztere. (Hozzáférés: 2021. február 4.)
↑ Már világszerte körözik a budapesti vizes vb gazdasági igazgatóját (magyar nyelven). 24.hu, 2020. január 29. (Hozzáférés: 2021. február 22.)
A negyedik Orbán-kormány tagjai (2018. május 18. – 2022. május 24.)
Orbán Viktor1 (miniszterelnök) ·  Semjén Zsolt2 (miniszterelnök-helyettes, nemzetpolitikáért, egyházügyekért és nemzetiségekért felelős tárca nélküli miniszter) ·  Gulyás Gergely1 (miniszterelnökséget vezető miniszter) ·  Rogán Antal1 (miniszterelnöki kabinetirodát vezető miniszter) ·  Szijjártó Péter1 (külgazdasági és külügyminiszter) ·  Pintér Sándor3 (belügyminiszter) ·  Trócsányi László3 / Varga Judit1 (igazságügyi miniszter) ·  Varga Mihály1 (pénzügyminiszter) · Kásler Miklós3 (emberi erőforrások minisztere) ·  Palkovics László3 (innovációs és technológiai miniszter) ·  Nagy István1 (agrárminiszter) ·  Benkő Tibor3 (honvédelmi miniszter) ·  Süli János2 (tárca nélküli miniszter) ·  Mager Andrea3 (tárca nélküli miniszter) ·  Novák Katalin1 (tárca nélküli miniszter)
1 Fidesz    2 KDNP    3 Pártonkívüli
Sablon:Magyarország tárca nélküli miniszterei 1920-tól
Magyarország tárca nélküli miniszterei 1920-tól
1920: Bleyer Jakab (nemzetiségi kisebbségek)
1920–1921: Vass József (közélelmezésügyi)
1920: Bleyer Jakab (nemzetiségi kisebbségek)
Nagyatádi Szabó István (közélelmezésügyi)
Sokorópátkai Szabó István (kisgazdaügyi)
1931: Mayer János (kisgazda miniszter)
1938–1939: Jaross Andor (felvidéki)
1939–1940: Jaross Andor (felvidéki)
1940–1941: Laky Dezső (közellátásügyi)
1941: Laky Dezső (közellátásügyi)
1941–1942: Győrffy-Bengyel Sándor (közellátásügyi)
1942: Győrffy-Bengyel Sándor (közellátásügyi)
1942–1944: Antal István (nemzetvédelmi-propaganda)
1944: Jurcsek Béla (közellátásügyi)
Rátz Jenő (a miniszterelnök helyettesítésével megbízott)
1944: Jurcsek Béla (közellátásügyi)
1944–1945: Hellebronth Vilmos (a termelés folyamatos vezetésével megbízott)
Kassai-Schallmayer Ferenc (nemzetvédelmi és propaganda)
Kovarcz Emil (a nemzet totális mozgósításával és harcba állításával megbízott)
1945: Henney Árpád (a nemzetvezető munkatörzsének országos munkarendvezetője és a személye körüli)
1989–1990: Baráth Etele (Közlekedési, Hírközlési és Építésügyi Minisztérium)
1990: Boross Péter (Miniszterelnöki Hivatal)
1990–1991: Gerbovits Jenő (kárpótlásért)
Kiss Gyula (a politikai foglyok szervezeteivel foglalkozó)
1990–1992: Botos Katalin (bankügyekért felelős)
Gálszécsy András (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
Horváth Balázs (a határon túli magyar ügyekben felelős)
1990–1993: Mádl Ferenc (az MTA és a tudománypolitika felügyeletéért felelős)
Pungor Ernő (az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságot vezető)
1991–1993: Nagy Ferenc József (kárpótlásért)
1992–1993: Füzessy Tibor (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
Horváth Balázs (az Országgyűléssel való kapcsolattartás és sportfelelős)
1995–1996: Suchman Tamás (Privatizációért felelős)
1995–1998: Nikolits István (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
1996–1998: Csiha Judit (Privatizációért felelős)
1998–2000: Kövér László (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
2000–2002: Demeter Ervin (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
1998–2002: Boros Imre (a PHARE-program koordinációjáért felelős)
2002–2004: Baráth Etele (Nemzeti Fejlesztési Terv és EU-Támogatások Hivatal)
2003–2004: Juhász Endre (Európai integrációs ügyekért felelős)
Lévai Katalin (esélyegyenlőségért felelős)
2004: Göncz Kinga (esélyegyenlőségért felelős)
2004–2006: Baráth Etele (Nemzeti Fejlesztési Terv és EU-Támogatások Hivatal)
Kolber István (regionális fejlesztésért és felzárkóztatásért felelős)
2007–2008: Draskovics Tibor (Kormányzati koordinációért felelős)
2007–2009: Szilvásy György (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
Molnár Károly (kutatás-fejlesztésért felelős)
2009: Ficsor Ádám (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
2010–2014: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért felelős)
2011–2012: Fellegi Tamás (egyes nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való kapcsolattartásért felelős)
2012–2013 Varga Mihály (egyes nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való kapcsolattartásért felelős)
2014–2018: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért felelős)
2017–2018: Süli János (az új paksi atomerőműért felelős)
2017–2018: Kósa Lajos (a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős)
2018–2022: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért, egyházügyekért és nemzetiségekért felelős)
2018–2022: Süli János (az új paksi atomerőműért felelős)
2018–2022: Mager Andrea (nemzeti vagyon kezeléséért felelős)
2020–2021: Novák Katalin (családokért felelős)
2022–: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért, nemzetiségpolitikáért, egyházpolitikáért és egyházdiplomáciáért felelős)
2022–: Nagy Márton (gazdaságfejlesztésért felelős)
2022–: Navracsics Tibor (területfejlesztésért és az uniós források felhasználásáért felelős)
Magyarország tárca nélküli miniszterei • 1848–1919 • 1920-tól
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Mager_Andrea&oldid=25018426”
Magyar nők a politikában
A negyedik Orbán-kormány tagjai
Magyarország tárca nélküli miniszterei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 15., 11:34
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.