hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hbs_lat hu fr hu zh hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu fr hu fr hu sv it fr hu fr hu fr sv hu fr gd fr hu en hu hu sv hu hu fr hu hu it nl fr hu fr hu en hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu fr hu fr hu en fr da hu hu en oc hu en hu zh hu fr hu fr hu fr hu hu hu fr hu hu hu cs hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr da hu hu de fr hu nl fr pl nl hu fr en hu hu ja en hu hu de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en ca sv de de it fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en it fr oc fr fr fr fr fr en ca fr fr it fr en fr de fr fr fr de fr fr fr pt fr da fr fr en fr fr da fr fr fr fr fr fr fr fr en fr en da fr fr fr fr da pt pt oc oc oc en en zh zh fr de fr fr oc fr fr fr fr fr fr fr es fr fr fr fr hbs_lat oc oc fr hy de oc oc ca fr de fr fr fr fr da fr az oc fr fr fr la oc oc oc hu fr de oc oc oc oc fr oc oc oc ca oc fr hy ca oc oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ja pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 28.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A gyulai vasútállomás M41-es mozdonnyal
A Wikimédia Commons tartalmaz Békéscsaba–Kötegyán–Vésztő–Püspökladány-vasútvonal témájú médiaállományokat.
kiágazás a Wienerberger téglagyár felé
4219 A Gyula-Sarkad út keresztezése
42 151 Sarkad, Anti út keresztezése
Szeghalom 127 Gyoma felé
101 Biharkeresztes (Nagyvárad) felé
Az Alföldön fekvő Békéscsaba–Kötegyán–Vésztő–Püspökladány-vasútvonal a MÁV 128-as számú, egyvágányú, nem villamosított 124 km hosszú vasútvonala a Berettyó–Körös-vidéken. A Békéscsabától Gyuláig tartó szakasz fővonalnak számít, e szakasz villamosítása tervezés alatt, a vonal többi része mellékvonalnak minősül. A vonalon közlekednek határt átlépő, Békéscsaba–Nagyszalonta vonatok is.
A vasútvonal Békéscsabáról indul keleti irányba, itt ágazik ki a Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza-vasútvonalból. Gyula állomás után északkelet felé fordul, keresztezi a Fehér és a Fekete-Köröst, majd eléri Kötegyánt. A magyar szerelvények mozdonyai Kötegyánon körüljárnak, az érkezési irányban folytatják útjukat. A Nagyváradra tartó vasútvonal tovább, egyenes irányban keresztezi a román országhatárt, és eléri Nagyszalontát. A 128-as vonal folytatása Vésztő felé viszont Békéscsaba felőli oldalon csatlakozik Kötegyán állomásra, így az erre közlekedő vonatoknak irányt kell váltani. A trianoni határ meghúzásakor az a kötegyáni állomást eredetileg a felvételi épület és az áruraktár között vágta volna félbe a határ, később határkorrekcióval Magyarország területén maradhatott.[1] A határ jelenleg pontosan a Nagyszalonta felőli váltóknál található, így mozdonyos szerelvény körüljárásakor át kell mennie a mozdonynak Romániába. A körüljárás elkerülésére általában a Vésztő felé tartó személyvonatok mindkét végén található vezetőállás. Bzmot motorkocsik esetében gyakori a motor-motor illetve motor-mellék-motor összeállítás.
Kötegyántól a vonal északnyugati irányba tart, és eléri Vésztőt. A vonal Vésztő és Szeghalom között közös nyomvonalon halad a Körösnagyharsány–Vésztő–Gyoma-vasútvonallal. A két állomás között a vonal keresztezi a Sebes-Köröst és a Berettyót. Szeghalomnál újabb irányváltás következik. A vonal innen északi irányba halad, és egy rövid, nyugati irányba tartó szakasztól eltekintve éri el Püspökladányt, ahol keleti irányba fordulva becsatlakozik a Szolnok–Debrecen–Nyíregyháza–Záhony-vasútvonalba.
A mai vasútvonal elődjét négy szakaszban három vasúttársaság építette meg.
A Békéscsabától Kötegyánig tartó szakaszát 1871. szeptember 14-én adta át az Alföld–Fiumei Vasút társaság,[2] a Csaba–Nagyvárad között épített vasútvonala részeként.
A Kötegyán és Vésztő közötti szakaszt a Mátra–Körösvidéki HÉV helyezte üzembe 1899. június 9-én, az akkori Vésztő–Illye–Pusztahollód-vasútvonal egyik szakaszaként.[3]
A Vésztő–Szeghalom–Füzesgyarmat közötti vonalrészt szintén a Mátra–Körösvidéki HÉV társaság építette. Átadására 1891. június 29-én került sor.[3]
A Füzesgyarmat és Püspökladány közötti vonalat a Püspökladány–Füzesgyarmati HÉV társaság építette. A 36,8 km hosszú vasútvonalon 1898. december 9-én indult meg a forgalom.[3]
Az eredeti felépítmény az Alföld–Fiumei Vasút fővonalán 32,5 kg/m tömegű "b" jelű vassínekből állt, melyet 1895-től kezdve "c" jelű acélsínekre cseréltek (33,25 kg/m és 34,5 kg/m). Az összes többi vonalszakasz helyiérdekű vasúti szabvány szerinti 23,6 kg/fm tömegű „i” jelű sínekből épült.
A 128-as vonal a forgalom alapján az alábbi három részre osztható:
Püspökladány és Szeghalom között 2 óránkénti ütemes menetrend van érvényben. Szeghalmon átszállási lehetőség van Gyoma vagy Vésztő felé is. Reggel és este közlekedik közvetlen személyvonat is Püspökladány és Vésztő között.
A Szeghalom–Vésztő vonalszakasz közös a Körösnagyharsány–Vésztő–Gyoma-vasútvonallal, ezt a vonalszakaszt a Vésztő–Püspökladány vonatokon kívül a Gyoma-Vésztő viszonylatú vonatok használják.
A Békéscsaba–Vésztő szakaszon 2 óránként közlekedik személyvonat Békéscsaba és Vésztő között, illetve óránként van személyvonat Békéscsaba és Kötegyán között. Néhány személyvonat csak Békéscsaba és Kötegyán között közlekedik, illetve kimarad egy-egy vonatpár a teljes Békéscsaba–Vésztő szakaszon. Ezen kívül közlekedik nemzetközi vonat is Békéscsaba és Nagyszalonta között, illetve vasárnaponként egy személyvonat-pár közlekedik Szeged és Gyula között.
A személyvonatokat Bzmot motorvonatok adják, a Szeged és Gyula között közlekedő személyvonatot (17714/17721) Csörgő (M41) továbbítja.
2020. december 13-tól Bicere állomáson csak néhány vonat fog megállni a reggeli és az esti időszakban.
Remete (Fehér Körös híd)
Békéscsaba állomás felvételi épülete a város felől fényképezve
A gyulai felvételi épület a vágányok felől
Gyula vasútállomása a végpont felől nézve
Kötegyán vasútállomás felvételi épülete
Sarkadkeresztúr állomás kitérővágányainak bontása 2009 nyarán
Szeghalom állomás felvételi épülete
Püspökladány vasútállomás felvételi épülete
Urbán Lajos: Vasúti Lexikon, Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1984
Magyarország vasúti személyszállítási térképe – Szerkesztette: ALAPPONT Mérnöki és Térképszolgáltató Kft., Budapest, 2002
Menetrend 2002–2003 – A Magyar Államvasutak Zrt. Forgalmi Szakigazgatóság Menetrendi Osztálya
Horváth Ferenc: Száz éves a Vésztő – Kötegyán vasútvonal; MÁV, Bp., 1999 (Vasúthistória könyvek)
↑ Kötegyán a vasutallomasok.hu-n. [2008. június 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 7.)
↑ Magyar Vasúttörténet 1. kötet, 180. oldal, (Budapest, 1996, ISBN 963-552-312-2)
↑ a b c Magyar Vasúttörténet 2. kötet, 236. és 269. oldal, (Budapest, 1996, ISBN 963-552-313-0)
A Wikimédia Commons tartalmaz Békéscsaba–Kötegyán–Vésztő–Püspökladány-vasútvonal témájú médiaállományokat.
Vasútportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Békéscsaba–Kötegyán–Vésztő–Püspökladány-vasútvonal&oldid=25316121”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 28., 19:53
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.