hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id de hu hu pt hu hu hu hu hu en hu en cs ru hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu pl hu en hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en pt hu fr en hu hu hu en hu en hu hu id hu hu hu hu ro hu hu fr is hu hu en fr hu fr hu hu pt ceb hu eml ro hu hu hu hu hu pt hu hu ceb hu hu pl ro hu fr ro hu en hu fr hu hu cs hu en ro it hu hu fr hu ceb hu hu nl en hu en hu hu hu fr hu fr hu fr sv hu en de ceb ro ro jv fr hu hu hu hu hu en hu id it en hu hu hu hu hu id en hu ceb ga ro ro pl en pt hu hu hu hu ro ro hu hu sk hu hu fr hu hu hu ro de hu fr en is hu hu hu ceb hu hu en fr hu sk hu cs hu ro fr hu hu hu tr hu de pt ro hbs_lat en ro ceb hbs_lat hbs_lat ro hu hu fr hu de hu pt ro ro it ro it de ro hu pl eml hu ro es ro cs fr nl es sk hu en ceb hu hu pms fr hu ro hu fr ro eo pt tr hu hu es fr hu hu ceb hu tr ceb hu hu cs hu tr hu ro ro id hu sk hbs_lat ceb ro ceb hu hu ro pl ro es sk fr hu ro fr fr fr hu fr hu hu hu hu fr fr fr hu hu fr ro hu hu ro hu hu fr en la es ro fr hu fr fr hu hu sk cs ro fr hu fr fr ro en hu tr en hu hu ceb hu eo ro hu es hu en it ro hu ca ro ro nb ro en it es fr ro ceb hu hu ro ro pl nb hu ceb hu is en hu hu fr hbs_lat hu ceb hu ceb hu hu hu hu hbs_lat nl es sk hu ro ceb hu en cs de hu en hu hu en hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu es fr tr hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu fr hu hu hu hu en hu en hu fr fr hu hu hu hu hu hu hu pl hu fr hu hu hu hu es hu cs hu sv eo hu hu hu hu en hu en en hu en hu en hu fr fr hu hu hu nl hu hu fr es hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu fr ru en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca id de eo es et fa fi fr id it ms ms nl pl pt ro ru hbs_lat hbs_lat en fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 4.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 46° 17′ 24″, k. h. 25° 02′ 24″46.29, 25.04Koordináták: é. sz. 46° 17′ 24″, k. h. 25° 02′ 24″46.29, 25.04
A Wikimédia Commons tartalmaz Székelykeresztúr témájú médiaállományokat.
Székelykeresztúr (románul Cristuru Secuiesc) város Romániában, Hargita megyében.
A város Székelyudvarhelytől 26 km-re nyugatra, a Gagy és a Fehér-Nyikó vizének a Nagy-Küküllőbe torkollásánál fekszik. A Székelykeresztúri-medence központja, egykori járási székhely.
Nevét onnan kapta, hogy templomát a Szent Kereszt tiszteletére emelték. (1333: de Sancta Cruce, 1459: Keresthwr, 1630: Székely Keresztur). A megkülönböztető szerepű Székely-előtag a Székelyföldre utal. A román Cristuru Secuiesc magyar mintára alkotott átvétel-fordítás.
1333-ban S. Cruce néven említik először. A mai város a központi Székelykeresztúrból, Keresztúrfalvából és Timafalvából alakult ki. Ma Fiatfalva és Betfalva is hozzá tartozik. A Sóskút melletti Melegvölgyben 8. századi telep nyomaira bukkantak. Már a 11. – 12. században volt román stílusú temploma. 1395-ben Zsigmond király moldvai hadjáratakor több oklevelet keltezett itt. Híres szitakészítőiről korábban Szitáskeresztúrnak is hívták. 1459-ben már mezőváros volt, ezt a rangját egészen 1886-ig megőrizte. 1559-ben Izabella királyné kiváltságlevelet adományozott a városnak. Katolikus iskolája 1646-ban létesült. A Gyárfás udvarházban töltötte a segesvári csata előtti utolsó éjszakát 1849. július 30-án Petőfi, az emléktáblát 1928-ban avatták. A kertben álló körtefa alatt írta utolsó versét. 1910-ben a településnek 3886 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.
2002-ben 9672 lakosából 9201 magyar, 239 cigány, 220 román és 12 német volt.
A Székelykeresztúri Kaszinó elnökei 1867 - 1937
Kazatsay Miklós székelykeresztúri kereskedő házát 1910–ben a Székelykeresztúri Kaszinó vásárolta meg 31.000 Ft-ért. A városi úri kaszinó Pap Ferenc szervező munkája után 1867–ben 60 taggal jött létre „Székelykeresztúri Városi Olvasó és Társalkodó Kör” néven. Alapszabálya szerint „A kör álljon a szellemi önképzés, társalgás és olvasás által, melyre szolgálnak az egylet által bizonyos időkben rendezendő társas körök zenével vagy anélkül, továbbá törvények által nem tiltott játékok.” A Székelykeresztúri Kaszinó első otthona az Aranykereszt vendéglő első emeleti helyiségében volt (a Csekefalvi utca piacra néző sarkán, később Nagy Domonkos háza). Az egyesület 1894–től már Kaszinó néven működött. A századfordulón új székhelye először Lázár Márton vendéglője lett az 1910–es évektől, majd az Ajvász ház emeletén bérelt magának helyiségeket. A Kaszinó tagsága gyorsan gyarapodott. Az I. világháborút megelőzően már 160 aktív tagja volt. Az 1920–as évek elején a város életének igazi központja lett. Az épület helyiségeinek összevágásával kialakított nagyteremben tartotta összejöveteleit a Nőegylet, az Iparos Egylet és a Jótékonycélú Társaskör. A Kaszinó kertjében teniszpályát létesítettek. Az épületben Bányai János tanács 1927 –ben könyvtárat alapított, melynek tíz év múlva már kétezer kötete volt. 1937–ben a Kaszinó fennállásának hét évtizedes fennállását ünnepelte. Az 1937. február 2–án Nagy Béla fényképész által készített tablón a Kaszinó tizenkét elnöke: Pap Ferenc (1867-1871), Pap János (1871 – 1884), Sebestyén István (1884-1889), Gyárfás Endre (1889-1903), Apáthy Gyula (1903-1907), dr.Lengyel Árpád (1907-1908), Gálffy Kálmán (1908-1911), Barabás Lajos (1911-1916), Péterffy Albert (1916-1921), dr. Ferenczy Gábor (1921-1930), Jakab János (1930-1935), Elekes Domokos (1935-től.[4][5]
Római katolikus temploma 15. századi gótikus stílusú, szentélyén 1458-as évszám áll, de ekkor valószínűleg csak a korábbi, 12. századi templomot építették át. Az 1904-es átépítéskor a 12. századi templomból származó freskótöredékeket találtak. Tornya 1779 és 1821 között épült. 1929-ben renoválták és bővítették.
Unitárius temploma 1781 és 1792-ben épült, gimnáziuma 1793-ban nyílt meg.
Református temploma 1822 és 1834 között épült, az 1632 és 1644 között épített korábbi templom helyére, tornyát 1866-ban magasították.
A Berde Mózes Unitárius Gimnáziumot[6] 1793-ban alapították.
Orbán Balázs Gimnázium 2011. szeptemberben nyílt meg.
Ortodox temploma 1938-ban épült.
A Molnár István Múzeum a térség tájmúzeuma, történeti és néprajzi gyűjteménnyel.
A várostól délre fekvő Sóskút a város gyógyfürdőtelepe.
A Gyárfás kúria ahol Petőfi Sándor utolsó estéjét töltötte.
A Kossuth negyed a Jézuskiáltó előtt
Itt született 1857-ben Bálint Lajos főesperes, csíksomlyói prépost.
Itt született 1865-ben Csifó Salamon unitárius teológus, dékán.
itt született 1887-ben Nagy Elek református lelkész.
Itt született 1891-ben Sándor Jenő zeneszerző.
Itt született 1906-ban Gyallai-Pap Sándor költő.
Itt született 1914-ben Márkos Albert zeneszerző, karnagy, tanár († 1981).
Itt nőtt fel, majd ide tért vissza és alkotott haláláig Székelykeresztúr hűséges festője, id. Ipó László festőművész, muzsikus és költő (1911- 1991). Nevéhez fűződik a város első képtára is, melynek jelenleg a Molnár István Múzeum ad otthont.
Itt született 1921-ben Kovács István villamosmérnök, az 1956-os forradalom mártírja.
Itt született 1928-ban Fodor László történész.
Itt született 1929-ben Kiss Ervin az OGYI Járványtani Tanszékének vezetője, orvosi szakíró, grafikus.
Itt született 1935-ben Székely Attila történész, régész.
Itt született 1936-ban Molnár Kálmán néprajzkutató.
Itt született 1938-ban Ughy István festő, grafikus, muzeológus.
Itt született 1939- ben ifj. Ipó László geológus mérnök, földalatti vízkutató, közíró, muzeológus, topográfus, törvényszéki szakértő. Az ő nevéhez fűződik a Székelyudvarhely melletti Szejkén az első csappal működő mofetta létrejötte, mely akkoriban Európa szerte a legmodernebbnek számított. Neki köszönhető a festőművész emlékére létrejött Ipó László Alapítvány is, melynek élete utolsó húsz évét áldozta 2014- ben bekövetkezett haláláig.
Itt lakott Fodor S. Sándor, történelem szakos tanár, aki a történelem, földrajz és társadalom tudományok szaktanfelügyelője volt 1995-től és aki 1951. május 31-én született Bukarestben. (Meghalt 2012. február 24.)
Itt lakott kisgyermekkorától érettségiig Pávai István (sz. 1951, Székelyudvarhely) népzenekutató, habilitált egyetemi professzor.
Itt született 1971-ben Rafai Emil erdélyi magyar politikus, polgármester[7]
Itt látható Petőfi Sándor körtefája és legendás sírja. A fehéregyházi csata előtt Bem József seregével itt pihentek meg a Gyárfás Kúriában, majd a legenda szerint a sebesült Petőfi ide menekült vissza, itt halt meg és itt, a timafalvi temetőben temették el. A legenda valódiságát a szakértői vizsgálat már nem bizonyította, a helyiekben azonban megmaradt a legendás hit, miszerint itt van eltemetve nemzetünk költője.
Budapest XX. kerülete (Pesterzsébet), Magyarország
↑ "x" a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Hargita megye. adatbank.ro
↑ Vofkori György: Székelykeresztúr képes története Polis, 2012, Kolozsvár ISBN 973 8341 03 5
↑ Apáink arca Veszprém, 2009, ISBN 978 963 06 6757 9
↑ Berde Mózes Unitárius Gimnázium
↑ Rafai Emil. RMDSZ. (Hozzáférés: 2012. március 12.)[halott link]
Képek Székelykeresztúrról a www.erdely-szep.hu
Székelykeresztúr.lap.hu linkgyűjtemény. [2008. december 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. január 5.)
Székelykeresztúri Egyesülés honlapja. [2016. március 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 17.)
A székelykeresztúri római katolikus templom leírása a Romániai magyar lexikonban. [2013. május 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. január 11.)
Székelykeresztúr magyar irodalmi és művelődési élete
Municípiumok, városok és községek
Gyimesfelsőlok (Lunca de Sus)
Gyimesközéplok (Lunca de Jos)
Kászonaltíz (Plăieșii de Jos)
Municípiumok, városok és községek településrészekkel
Gyimesfelsőlok (Lunca de Sus)
Gyimesközéplok (Lunca de Jos)
Antalokpataka (Valea lui Antaloc)
Kászonaltíz (Plăieșii de Jos)
Kászonfeltíz (Plăieșii de Sus)
Pálpataka (Valea lui Pavel)
Alsósófalva (Ocna de Jos)
Felsősófalva (Ocna de Sus)
Homoródi járás: Abásfalva •  Bágy •  Bardoc •  Bibarcfalva •  Ége •  Erdőfüle •  Felsőrákos •  Gyepes •  Homoródalmás •  Homoróddaróc •  Homoródjánosfalva •  Homoródkeményfalva •  Homoródremete •  Homoródszentmárton •  Homoródszentpál •  Homoródszentpéter •  Homoródújfalu •  Karácsonfalva •  Kénos •  Kisbacon •  Lókod •  Lövéte •  Magyarhermány •  Oklánd •  Olasztelek •  Recsenyéd •  Székelydálya •  Székelyszáldobos •  Székelyzsombor •  Telekfalva •  Vargyas •  Városfalva
Parajdi járás: Alsósófalva •  Atyha •  Felsősófalva •  Korond •  Küsmöd •  Parajd •  Siklód •  Szolokma
Székelykeresztúri járás: Alsóboldogfalva •  Bencéd •  Betfalva •  Bordos •  Bözöd •  Bözödújfalu •  Csehétfalva •  Csekefalva •  Csöb •  Énlaka •  Erked •  Etéd •  Fiatfalva •  Firtosmartonos •  Gagy •  Kadács •  Kisgalambfalva •  Kiskede •  Kissolymos •  Kobátfalva •  Kőrispatak •  Magyarandrásfalva •  Magyarfelek •  Magyarhidegkút •  Magyarzsákod •  Medesér •  Nagygalambfalva •  Nagykede •  Nagysolymos •  Rava •  Rugonfalva •  Siménfalva •  Szederjes •  Székelyandrásfalva •  Székelyhidegkút •  Székelykeresztúr •  Székelyszállás •  Székelyszenterzsébet •  Székelyszentmihály •  Székelyszentmiklós •  Székelyvécke •  Szentábrahám •  Szentdemeter •  Tarcsafalva •  Tordátfalva •  Újszékely
Udvarhelyi járás: Ábránfalva •  Agyagfalva •  Árvátfalva •  Béta •  Bikafalva •  Bogárfalva •  Bögöz •  Décsfalva •  Farcád •  Farkaslaka •  Felsőboldogfalva •  Fenyéd •  Firtosváralja •  Hodgya •  Homoródbene •  Homoródszentlászló •  Jásfalva •  Kadicsfalva •  Kányád •  Kápolnásfalu •  Kecsetkisfalud •  Küküllőkeményfalva •  Máréfalva •  Mátisfalva •  Miklósfalva •  Nyikómalomfalva •  Ocfalva •  Oroszhegy •  Patakfalva •  Petek •  Sándortelke •  Sükő •  Székelybetlenfalva •  Székelyderzs •  Székelydobó •  Székelyfancsal •  Székelylengyelfalva •  Székelymagyaros •  Székelymuzsna •  Székelypálfalva •  Székelyszentkirály •  Székelyszenttamás •  Székelyvarság •  Szentegyházasfalu •  Szentlélek •  Tibód •  Ülke •  Vágás •  Zetelaka
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Székelykeresztúr&oldid=25237990”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 májusából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 4., 19:06
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.