hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr hu hu hu pt fr hu hu hu fr hu cs pl hu hu hu eo hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr tr hu nn hu hu pt hu ga hu sv fi fr de it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt fr hu hu hu hu hu eo fr hu sk hu hu hu hu hu es fr hu hu cs hu hu fr hu hu hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en eo fa fr it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Vérteskethely témájú médiaállományokat.
Vérteskethely község Komárom-Esztergom megyében, a Kisbéri járásban.
Vérteskethely Komárom-Esztergom megye délnyugati negyedében, a kisrégió központjától, Kisbértől 5 kilométer távolságra keleti irányban, alacsony dombháton fekszik, dél felé összefüggő erdőkkel határolva. Főutcája a Tatabánya és Kisbér között húzódó 8135-ös út, de nyugati határszélét érinti a 81-es főút, illetve a 8207-es út is. A hangulatos, jó levegőjű, csendes kisközség kellemes kikapcsolódási lehetőséget kínál az ide látogatóknak. Területéről könnyen megközelíthetők a környék kedvelt kirándulóhelyei, nevezetességei.
Autóbusszal az 1256-os, 1257-es, 1702-es, 1848-as, 1851-es, 8464-es, 8560-as, 8618-as és 8736-os járatokkal közelíthető meg[3]
A terület már a kora vaskor-tól lakott, később megtelepedtek itt az avarok és a rómaiak is. A falut egy 1250-ben kelt oklevél említi először. 1332 körül Károly Róbert a falu vásárnapját keddre tette, innen is eredhet a Kethely név. A 15. században egyházi és világi birtokosai is voltak. A 16. században a törökök többször is elpusztították a települést, mely a 17. század közepéig lakatlan maradt. 1738-ban gróf Esterházy József tulajdonába került, majd katolikus, református és evangélikus telepesekkel lassan benépesült. Az 1784-1787-es népszámlálás adatai szerint 667 fő élt a faluban. A lakók mező- és erdőgazdálkodással, állattenyésztéssel foglalkoztak. A 20. század első felében már téglaégető, szeszfőzde és darálómalom is működött a településen. 1913-ban kapta a település a Vértes előtagot. Mindhárom vallási felekezet jól felszerelt iskolával rendelkezett és 1936-ban Népkönyvtár is nyílt a faluban.
A település alacsony dombháton a Bársonyos és Súr-Bakonyalja kistájak közvetlen szomszédságában, Komárom-Esztergom megye délnyugati szegletében található. A község határában folytatott kutatások alkalmával feltárt leletek már a kora vaskorban élt emberek letelepedéséről, illetve római-, és avar kori kultúrákról tanúskodnak. Az erdő szélén, amit várhelynek nevez a lakosság, avar kori földvár maradványai láthatók még ma is. A falut egy 1250-ben kelt oklevél említi először Teregen, Teryan néven. A 13.-14. században is megemlítették a falut. A község elnevezésével kapcsolatban számos találgatás látott napvilágot. Egy 1332-ből származó oklevél szerint Károly Róbert király keddenként megtartandó vásárra adott engedélyt a településnek, innen eredhet a Kethely elnevezés, de Kethel hun vezér is lehetett a névadó.
A község a vérteskeresztúri apát, majd 1443-tól a Héderváryak tulajdona, akik 1506-ban zálogosították el, Batthyány Benedek kedvezményezettnek. Ezután királyi adományként a Bakithok tulajdona, majd a törökök első nagy hadjárata előtt enyingi Török Bálinté volt. A török seregek 1529-ben égették fel, majd a második hullámban is, ezek következtében az 1500-as években elnéptelenedett a falu. 100 évvel később próbálkoztak református magyarok gyökeret verni, de ez kevés sikerrel járt. Az újranépesedés Kethelyen csak az 1720-as évektől indult meg. Ekkor már három vallási felekezethez tartozó emberek próbálkoztak „életet lehelni” a faluba. Az 1784-87-es népszámláláskor Esterházy János gróf birtokaként szerepelt, 667 lakossal. Az 1840-es években Fényes Elek 810 lakosról tett említést leírásában, melyben megemlítette, hogy Kethely sertéstenyésztése a nép szorgalma között főfigyelmet érdemel. Ebben a leírásában írt a lakosság viseleteiről szokásairól, szókiejtéséről, melyeket inkább a Veszprém megyeiekhez hasonlított. A Vértes- előtaggal kiegészített, ma is használatos nevét 1913-ban kapta a község. Az első világháborúban 38 katona vesztette életét a kethelyi katonák közül. A második világháború kitöréséig a község a korábbiakban megszokott dolgos, szorgalmas életét élte. A lakók megélhetését főleg a mezőgazdaság biztosította, csak páran dolgoztak iparosként, kereskedőként. Az elemi oktatást a három felekezet –katolikus, református, evangélikus- egy-egy önálló, egy tantermes iskolájának tanítói végezték. A 20. század első felében már téglaégető, szeszfőzde és darálómalom is működött a faluban. A helyi Petőfi termelőszövetkezetet 1952-ben alapították., mely a gazdasági változások következtében maga is változásokon ment keresztül. A községet 1977-ben a közigazgatási reform eredményeként Császár községhez csatolták, majd a rendszerváltás időszakában lett közigazgatási szempontból ismét független. 1998-ban Bakonysárkány községgel Körjegyzőséget hozott létre Vérteskethely, melynek székhelye Bakonysárkány lett.
A község népességének összetételében, számának alakulásában a kis régió településeihez hasonló változások játszódtak le. A település jelenlegi lakóinak száma 236 háztartásban, 612 fő. Gazdasági élete, mely korábban mezőgazdaság-függő volt, napjainkban megváltozott, jelenleg a lakosság többsége iparban dolgozó, ingázó. Jelentős infrastrukturális beruházások történtek az évek során. Elektromos- és ivóvíz-hálózat, telefonhálózat, helyi kábel tv, egy élelmiszerüzlet, posta, fodrászüzlet egy italbolt igyekszik kielégíteni az igényeket és nagyon sokan élnek a vezetékes gáz nyújtotta könnyebbséggel. A szennyvíz-elvezető rendszer kiépítése még várat magára, de már folyamatban vannak a tervkészítések, tárgyalások. A lakosság egészségügyi ellátását hetente két alkalommal Dr. Szinyi Károly házi orvos biztosítja, aki Kisbérről jár ki a községbe. A helyi óvodában, gondozzák, nevelik a gyermekeket. Az általános iskolai tanulók iskolabusszal Bakonysárkányba járnak oda-vissza. A művelődési, szórakozási lehetőségek színtere a szépen felújított Művelődési Otthon, melyben internetezési lehetőség is rendelkezésre áll az „e-Magyarország pont” keretében. A Művelődési Otthon ad helyet Nyugdíjas Klubnak, ahol köztiszteletben álló időseink tartják összejöveteleiket, hetente két alkalommal itt próbál a vérteskethelyi és a környező települések gyermekekeiből álló Höcögő néptánc együttes, mely igen szép hazai és külföldi eredményekkel büszkélkedhet. A Just ladys mazsorettcsoport próbáinak is otthont ad a művelődési ház. Megtekintésre érdemes a községben a -sajátos felekezeti összetételnek megfelelően- három templom. Az 1766-71 között Fellner Jakab tervei alapján, barokk stílusban épült, Mária Magdolna kegyeibe ajánlott, műemlék jellegű római katolikus, az 1789-ben emelt evangélikus, illetőleg az 1856-ban épített református templom.
A hangulatos, jó levegőjű, csendes kis község jó kikapcsolódási lehetőséget kínál az ide látogatóknak. Területéről könnyen megközelíthetőek a környék kedvelt kirándulóhelyei, nevezetességei. A faluban, illetve a környéken tett kellemes kirándulás után, szalonnasütéssel, bográcsfőzéssel összekötött pihenőt tarthatunk, a 2005-ben kialakított Várhely-parkban, kulturált környezetben, a védetté nyilvánított öreg tölgyek árnyékában.
1990–1994: Lipót Jánosné (független)[4]
1994–1998: Balogh Károly (független)[5]
1998–2002: Balogh Károly (független)[6]
2002–2006: Vida László (független)[7]
2006–2009: Petkovics Gyula (független)[8]
2009–2010: Hajnal József (független)[9]
2010–2014: Tóth János (független)[10]
2014–2019: Tóth János (független)[11]
2019-től: Tóth János (független)[1]
A településen 2009. december 13-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak,[9] az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[12] A választás három polgármesterjelöltje között a hivatalban lévő faluvezető is elindult, de csak az utolsó helyet tudta megszerezni.[9]
A második világháború után, az 1952-ben alakult termelőszövetkezetben találtak munkát a helybeliek. Napjainkban a helyi szövetkezet Mezőgazdasági, Kereskedelmi és Szolgáltató Szövetkezet néven működik és biztosít munkalehetőséget a község lakóinak. A lakosság nagy része az iparban dolgozik a környék településein.
Az Ászár–Neszmélyi borvidék Ászári körzetéhez tartozik.
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85%-a magyarnak, 0,9% cigánynak, 0,3% németnek, 0,3% románnak, 0,2% ukránnak mondta magát (15% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 31,6%, református 19,2%, evangélikus 8,4%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 13,8% (25,3% nem nyilatkozott).[13]
A műemléki védettségű, 1766-1771 között épült barokk katolikus templom.
Várhely-Park, a község erdős határa, tiszta levegője miatt kellemes kirándulóhely a gyalogos és kerékpáros turisták számára.
Február 1. hétvégéje – Balázs-napi Kavalkád
Március 2. hétvégéje – Bakonyi Amatőr Népművészeti Fesztivál
Június 13. – Mazsorett- és táncfesztivál
Július 22. – Magdolna-napi Búcsú
A Vérteskethelyért Közalapítvány Kuratóriumának döntése és az ÉGÁZ részbeni anyagi támogatása, a helyi lakosság aktív közreműködésével, társadalmi munkavégzésével hoztak létre.[14]
Itt született 1871. március 4-én Borsos Károly református pedagógus, gimnáziumi és főiskolai tanár, a Mezőtúri Református Kollégium igazgatója, klasszika-filológus, vallásfilozófus, szabadkőműves
↑ a b Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 18.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 17.)
↑ Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
↑ Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
↑ Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
↑ a b c Vérteskethely települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009. december 13. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
↑ Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
↑ Vérteskethely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 18.)
↑ 2009. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009 (Hozzáférés: 2020. június 6.)
Vérteskethely a Bakonyalja Kisbéri Többcélú Kistérségi Társulás honlapján
Vérteskethely az utazom.com honlapján
A Kisbéri járás települései
Ácsteszér ·  Aka ·  Ászár ·  Bakonybánk ·  Bakonysárkány ·  Bakonyszombathely ·  Bársonyos ·  Császár ·  Csatka ·  Csép ·  Ete ·  Kerékteleki ·  Kisbér ·  Réde ·  Súr ·  Tárkány ·  Vérteskethely
Csallóközi járás: Alsógellér •  Apácaszakállas •  Bogya •  Csallóközaranyos •  Csicsó •  Ekecs •  Ekel •  Felsőgellér •  Gúta •  Izsap •  Kamocsa •  Keszegfalva •  Kolozsnéma •  Komáromfüss •  Lakszakállas •  Megyercs •  Nagykeszi •  Nagymegyer •  Nemesócsa •  Örsújfalu •  Szilas •  Szímő •  Tany •  Túriszakállas
Gesztesi járás: Ács •  Ászár •  Bana •  Bokod •  Császár •  Csép •  Dad •  Ete •  Kisbér •  Kisigmánd •  Kocs •  Kömlőd •  Mocsa •  Nagyigmánd •  Szák •  Szend •  Szőny •  Tárkány •  Vérteskethely
Tatai járás: Agostyán •  Alsógalla •  Baj •  Bánhida •  Dunaalmás •  Dunaszentmiklós •  Felsőgalla •  Gyermely •  Héreg •  Kecskéd •  Környe •  Naszály •  Neszmély •  Oroszlány •  Szomód •  Szomor •  Tardos •  Tarján •  Tata •  Tatabánya •  Tóváros •  Vértessomló •  Vértesszőlős •  Vértestolna
Udvardi járás: Bagota •  Bajcs •  Csúz •  Dunaradvány •  Fűr •  Hetény •  Ímely •  Izsa •  Jászfalu •  Kisbaromlak •  Kolta •  Komáromcsehi •  Komáromszemere •  Komáromszentpéter •  Kurtakeszi •  Kürt •  Madar •  Marcelháza •  Martos •  Naszvad •  Ógyalla •  Perbete •  Udvard •  Újgyalla
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Vérteskethely&oldid=23581337”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 14., 05:19
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.