hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu fr hu en hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ko hu en hu hu en hu de en en hu ru en en hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu fr hu fr hu fr hu fr hu fr hu hu de hu hu hu hu hu it hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu en hu hu pt hu it hu it hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu it hu hu fr hu fr hu fr hu fr hu fr hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr it hu en en en en en en en
Márai Sándor: Halotti beszéd - a szerző előadásában
Viragotegymosolyert.hu – ünnepek, hagyományok, babonák, szimbólumok, versek a virágos mindennapokért
by Nagy Jucó · Published 2021-11-01 · Updated 2022-09-13
Márai Sándor: Halotti beszéd című versét emigrációban írta. Minden benne van, amit a hazájától távol tengődő ember érez. Benne van a száműzöttség minden fájdalma és reménytelensége éppúgy, mint a magyarság, az anyanyelv, a kultúra és a haza iránt érzett szerete. A szerző előadásában még megdöbbentőbbek a szavak.
Látjátok, feleim, szem’ tekkel mik vagyunk
Emlékeink szétesnek, mint a régi szövetek.
Össze tudod még rakni a Margitszigetet? …
Már minden csak dirib-darab, szilánk, avitt kacat
A halottnak szakálla nőtt, a neved számadat
Nyelvünk is foszlik, szakadoz és a drága szavak
Elporlanak, elszáradnak a szájpadlat alatt
A „ pillangó ”, a „ gyöngy ”, a „ szív ”- már nem az, ami volt
Amikor a költő még egy család nyelvén dalolt
És megértették, ahogy a dajkaéneket
A szunnyadó, nyűgös gyerek álmában érti meg
Szívverésünk titkos beszéd, álmunk zsiványoké
A gyereknek T o l d i – t olvasod és azt feleli, o k é
A pap már spanyolul morogja koporsónk felett:
„ A halál gyötrelmei körülvettek engemet ”
Az ohioi bányában megbicsaklik kezed
A csákány koppan és lehull nevedről az ékezet
A tyrrheni tenger zúgni kezd s hallod Babits szavát
Krúdy hárfája zengi át az ausztrál éjszakát
Még szólnak és üzennek ők, mély szellemhangokon
A tested is emlékezik, mint távoli rokon
Még felkiáltsz: „ Az nem lehet, hogy oly szent akarat …”
De már tudod: igen, lehet … És fejted a vasat
Thüringiában. Posta nincs. Nem mernek írni már.
Minden katorga jeltelen, halottért sírni kár
A Konzul gumit rág, zabos, törli pápaszemét
Látnivaló, untatja a sok okmány és pecsét –
Havi ezret kap és kocsit. A Mistress s a baby
Fénykép áll az asztalán. Ki volt neki Ady?
Mi volt egy nép? Mi ezer év? Költészet és zene?
Arany szava?… Rippli színe? Bartók vad szelleme?
„ Az nem lehet, hogy annyi szív …” Maradj nyugodt. Lehet.
Nagyhatalmak cserélnek majd hosszú jegyzékeket.
Te hallgass és figyelj. Tudjad, már él a kis sakál
Mely afrikai sírodon tíz körmével kapál
Már sarjad a vadkaktusz is, mely elfedi neved
A mexikói fejfán, hogy ne is keressenek
Még azt hiszed, élsz? … Nem, rossz álom ez is.
Még hallod a hörgő panaszt: „ Testvért testvér elad …”
Egy hang aléltan közbeszól: „ Ne szóljon ajakad …”
S egy másik nyög: „ Nehogy ki távol sír e nemzeten …”
Még egy hörög: „ Megutálni is kénytelen legyen.”
Hát így. Keep smiling. És ne kérdjed senkitől, m i é r t?
Vagy: „ Rosszabb voltam mint e z e k ? …” Magyar voltál, ezért.
És észt voltál, litván, román … Most hallgass és fizess.
Elmúltak az aztékok is. Majd csak lesz, ami lesz.
Egyszer kiás egy nagy tudós, mint avar lófejet
A radioaktív hamu mindent betemet
Tűrd, hogy már nem vagy ember i t t, csak szám egy képleten
Tűrd, hogy az Isten tűri ezt s a vad, tajtékos ég
Nem küld villámot gyújtani, hasznos a bölcsesség
Mosolyogj, mikor a pribék kitépi nyelvedet
Köszöni a koporsóban is, ha van, ki eltemet
Őrizd eszelősen néhány jelződet, álmodat
Ne mukkanj, amikor a b o s s megszámolja fogad
Szorongasd még a bugyrodat, rongyaidat, szegény
Emlékeid: egy hajfürtöt, fényképet, költeményt –
Mert ez maradt. Zsugorin még számbaveheted
A Mikó-utca gesztenye fáit, mind a hetet,
És Jenő nem adta vissza a Shelley-kötetet
És már nincs, akinek a hóhér eladja a kötelet
És elszáradnak idegeink, elapadt vérünk, agyunk
Látjátok, feleim, szemtekkel, mik vagyunk
Íme, por és hamu vagyunk
Halotti beszéd Márai Sándor előadásában – videó
Nézd meg ezeket is!
You may also like...
Antoine de Saint-Exupery: Fohász – A kis herceg írójának imája
by Nagy Jucó · Published 2020-06-30 · Last modified 2022-03-26
Babits Mihály: Az elbocsátott vad
by Nagy Jucó · Published 2022-09-11 · Last modified 2022-09-02
Életvezetési tanácsok túlkoros kamaszoknak és aggbakfisoknak
by Nagy Jucó · Published 2021-11-03 · Last modified 2021-11-02
Vélemény, hozzászólás? Kilépés a válaszból
Az e-mail-címet nem tesszük közzé. A kötelező mezőket * karakterrel jelöltük
Kérjük, adja meg a választ számjegyekkel:
négy × három =
Ady Endre A kis herceg Antoine de Saint-Exupery anyaság Arany János Aranyosi Ervin Assisi Szent Ferenc Babits Mihály Benedek Elek Biblia biztonság Böjte Csaba család Dalai láma Feldmár András Gandhi gyerekek házasság József Attila kutya Kányádi Sándor Márai Sándor Müller Péter naptár otthon Petőfi Sándor pénz Radnóti Miklós siker Szabó Lőrinc szakítás szentek szerelem szerencse szeretet szex számok természet vallás videó virágok Wass Albert állatok édesség élet
Sárközi György: Virágok beszélgetése
Aranyosi Ervin: A szívek szabója
Szabó Lőrinc: Könyv és álom
Bródy János: Szabadnak születtél – dalszöveg és videó
Család, gyerekek, otthon (63)
Csináld magad – DIY (61)
Ünnepnapok, virágos ünnepek (210)
Virágot egy mosolyért! (38)
Ady Endre: A fehér lótuszok
Palotás Petra: A virágárus
Babits Mihály: Jónás imája
Petőfi Sándor: A völgy s a hegy
Hála idézetek a Hála Világnapjára
Névnap / Ünnepnapok, virágos ünnepek
Anyakönyvezhető női nevek virágokból
Csináld magad - DIY
Juta filigrán kézműves technika
Csináld magad - DIY
Virágcserepek festése otthon – újrahasznosítás egyszerűen
viragotegymosolyert.hu - ünnepek, hagyományok, szimbólumok, versek a virágos mindennapokért - Copyright © Nagy Jucó 2015-2022 nagyjuco.hu
Share this ArticleLike this article? Email it to a friend!