hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu cs hu de hu hu fi sv hbs_lat hu eo hu pl nl hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu sv hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu en et hu hu de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu de en hu hu hu en mk hu hu hu fr hu hu pl hu fr hu pl hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu fr hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu fr de cs eo cs hbs_lat ca hu eo nds hu hu hu af es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu fr fr fr en fr nds hu hu eo hu de hu hu hu pl hu fr id hu hu ceb en is pt fr nl es da ms la hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk de hu lt hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es fr hu fr fr hu hu hu hu hu hu fr tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu sl hu hu hu it hbs_lat tr hu hu hu it fr tr hu da hu de hu hbs_lat hu pl hu hu hu ms hu hu hu fr cs hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu en it fi hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en tr hu hu eo hu hbs_lat eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs cs cs pl en hu de hu hu hu hu hu hu is hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu es hu hu pl id hu es hu pl cs hu it hu hu hu hu hu cs hu fi nl hu cs hu fr hu en fr is es hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu pt is hu hu hu es es hu hu hbs_lat pl hu hu it eo hu hu hu pl hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu en fr ca hu hu pl en it hu es hu hu en en de fr en en hu sv fr hu hu fr fr hu hu it hu fi hu pl lt sv hu hu hu hu nb fr hu sv cs fr io fr hbs_lat hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr nb de en ru hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id hbs_lat de eo et fa fi et fr he it ko ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat sv en fy vi he zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 13. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A településen világörökségi helyszín található
Ez a szócikk a magyarországi városról szól. Hasonló címmel lásd még: Újhely (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Sátoraljaújhely témájú médiaállományokat.
Sátoraljaújhely (németül Neustadt am Zeltberg; szlovákul Nové Mesto pod Šiatrom) határmenti város Borsod-Abaúj-Zemplén megyében. A Sátoraljaújhelyi járás és kistérség székhelye. Borvidék és 2002 óta világörökségi helyszín; a Tokaj-hegyaljai történelmi borvidék kultúrtáj része, "Zemplén fővárosa", Hegyalja legnagyobb települése, Zemplén vármegye egykori székhelye.
4.1 A kezdetektől a török hódoltságig
4.2 A török kortól a XIX. századig
4.3 XVIII-XIX. századi leírások a városról
4.3.1 Vályi András leírása (1796-ból)
4.3.2 Fényes Elek leírása (1851-ből)
4.3.3 A Pallas nagy lexikonában
4.4.1 A millenniumtól a II. világháború végéig
4.4.2 A II. világháború után a rendszerváltásig
4.4.3 A rendszerváltás után és a XXI. században
8 Intézmények, költségvetési szervek a városban
9.1 Polgármesterek, városi, járási vezetők 1900-1990
9.2 Polgármesterek a rendszerváltás (1990) után
A város Észak-Magyarországon, a Zempléni-hegység, régi nevén Eperjes-Tokaj Érchegység északkeleti részében, a szlovák határ mentén fekszik, Miskolctól közúton 82 km-re. Három tájegységet köt össze: a Bodrogköz, a Hegyköz és a Hegyalja „kapuja”.
A hegyek lábánál a Bodrog, a Ronyva és a Bózsva-patak árvízjárta völgyei találhatók. A város a hegyek és a vizek közé szorítva helyezkedik el.
Sátoraljaújhely látképe a Magas-hegyi kilátóból
A városhoz tartozik 1981 óta Rudabányácska, Széphalom és 1985 óta Károlyfalva, mint csatolt települések.
Széphalom községet a rudabányácskai bányászok alapították, először 1440-ban említik Kysbanya néven. Itt élt 1806-tól haláláig Kazinczy Ferenc. Az akkoriban Kisbányának, Kisbányácskának nevezett községet Kazinczy nevezte el Széphalomnak, bár hivatalosan csak 1886-ban kapta meg a nevet. Itt található a Kazinczy emlékcsarnok, a kertben Kazinczy Ferenc sírja és a 2008-ban létrehozott Magyar Nyelv Múzeuma. Széphalomhoz 1940-ben hozzácsatolták Hosszúlázt, majd 1981-ben az egészet Sátoraljaújhelyhez.
Károlyfalvát német telepesek alapították az 1750-51-es években, akiket az új tulajdonos, Trautson János herceg hozott a Fekete-erdő vidékéről a Sárospatak melletti elkobzott, kiürült volt Rákóczi-birtokra. A települést a herceg Károly nevű fiáról nevezte el (Carolfalve, Karlsdorf). A megélhetést kereső jövevények - 16 család - nehéz munkával teremtették meg az irtványtelepülést, s tartották fenn magukat a két város között földművelésből, állattartásból, szőlőművelésből, építettek maguknak templomot és iskolát, községházát és parókiát, lassan asszimilálódva, s a 20. század viharaiban egyértelműen ragaszkodva a magyar földhöz.
A csatolt települések mellett számos külterületi lakott terület található. A földrajzilag, történetileg kialakult elkülönült városrészeket a helyi rendeletben településrészként tartják nyilván, az alábbi felsorolás szerint:[3] Alsóesztáva, Barátszer, Bányi hegy, Cerkó, Feketehegy, Hecske, Kácsárd, Károlyfalva,[4][5] Kiscepre, Köveshegy, Nagycepre, Némahegy, Popelyás, Rudabányácska, Széphalom, Torzsás, Várhegy
Más szempontból csoportosítja a területrészeket Sátoraljaújhely települési arculati kézikönyve: Károlyfalva, Rudabányácska, Széphalom, Alsóváros, Barátszer, Belváros, Bodadűlő, Boglyoska, Borsiszer, Cerkó - Mocsárdűlő, Dörzsik, Felsőváros, Hatház, Hecske, Ipartelep, Keleti városrész, Kertváros, Májuskút, Pázsit, Ronyvakert, Szárhegy, Szarvaskert, Torzsás, Újváros, Várhegy, Zsólyomka[6]
Sátoraljaújhely látképe a Bodrogköz felől
Sátoraljaújhely a Zempléni-hegység keleti peremén, egykori vulkáni kaldera körül kialakult, 300-500 méter magasságú hegyek lábánál fekszik. A fontosabb hegyek, magasságuk csökkenő sorrendjében:[7]
Nevét a közeli Sátor-hegyekről kapta, eredetileg Sátorhalmának (Saturhalma) hívták.
Arany koronával ékesített álló háromszögletű pajzs. A pajzs kék mezejében arany „V” betű. A betű szárai között szintén arany szőlőfürt lebeg.[8]
„A pajzs a felső élén nyitott, ötágú (három levél között két éken tölgymakkot mintázó ékítmény, a középső levél kereszt alakú) abroncsán geometrikus rajzolatokkal díszített aranykorona helyezkedik el. A korona emlékezetünkbe idézi, hogy királyi alapítású és birtoklású város volt Sátoraljaújhely, később is nagy forgalmú közigazgatási központként működött.
A kék mező az idők távolába vesző múltat szimbolizálja, hiszen ez a vidék ősidők óta lakott, Árpád vezér a honfoglaláskor "Sátorhalomtól egészen a Tolcsva vizéig az egész földet lakosaival egyetemben" Ketel vitéznek adta. A helyi vizekre (Ronyva, Zsolyomka, Bózsva patakok, Bodrog folyó) utal a kék szín a címerben.
A nagy V jelentései: az Újhely nevet, a betelepített vendégeket, a várost, a várat, később a vármegyei székhelyet is. A V-betű alakja - vadkanagyarat mintázva - az erdőségek legjellegzetesebb állatára is utalni kíván.
A szőlőfürt, mint régi keresztény jelkép, megjeleníti, hogy már a 13. század elején ágostonos szerzetesek éltek itt, a század közepén betelepedtek a pálosok is (II. József koráig), majd megjelennek a dominikánusok és ferencesek is. A korona levelei ismét csak a szőlőkultúrára, a levelek közötti makkok pedig az erdővel borított hegyekre utalnak.”
– Magyar Nemzeti és Történelmi Jelképek[9]
Két egyenlő vízszintes sávból áll. A felső vörös, az alsó pedig arany (sárga) színű.
A katolikus templom és a Kossuth-szobor
A felújított városközpont, a Kossuth Lajos utca
A Szent István nagytemplom és a Hősök tere
A Szent István nagytemplom barokk belső tere
Kossuth tér a nagytemplom előtt
A kezdetektől a török hódoltságig[szerkesztés]
Az első feljegyzések szerint 904-ben vette hatalmába a környéket Alaptolma, Ketel vezér fia, s a gróf Cseszneky család őse, majd az Aba nemzetség birtokába került. 1110-ben Könyves Kálmán az Apuliából ideköltözött Casertai Rátold grófnak adományozta a területet.
Saturhalma a tatárjáráskor elpusztult. A túlélők – mivel ezt a lakóhelyet a Bodrog és Ronyva gyakori áradásai is állandóan veszélyeztették – nem építették újjá. Az új település („nova –villa”) helyéül a Ronyva patak jobb partját választották, a Sátorhegy tövénél. Ennek az első írásos említése IV. Béla 1256-ban készült okiratában történik. A pálos rend ekkor telepedett le az akkor még különálló településnek számító Barátszeren, a város legrégebbi részén.
Újhely 1261-ben kapott városi rangot V. István ifjabb királytól. Ekkor épült a vára is. III. Endre városnak („civitas”) nevezte „Saturala Wyhel” alakban.
I. Lajos király 1351-ben a legyőzött litván fejedelem fiának, Koriatovics Tódor hercegnek adományozta, aki rutén telepesekkel népesítette be. A 13 – 14. század folyamán végig királyi, illetve királynői birtok volt. Luxemburgi Zsigmond 1429-ben Pálóczy György esztergomi érseket és fivéreit tette meg a vidék urává.
A Pálóczy és a Perényi család hosszú időn át versengett, sőt hadat is vezetett egymás ellen Újhely váráért és birtokáért. 1533-ra sikerült a Perényieknek a birtokokat irányításuk alá vonni, akik protestánsok lévén, a katolikus intézmények helyett protestáns iskolát alapítottak Patakon és Újhelyen is. Az újhelyi vár jelentősége a sárospataki várkastély árnyékában egyre inkább csökkent. 1558-ban a várat Telekessy Imre császári hadvezér leromboltatta.
A török kortól a XIX. századig[szerkesztés]
A várost 1566-ban a törökök kirabolták és felgyújtották. 1567 és 1573 között kamarai birtok, 1573-tól a Dobó családé. 1605 és 1607 között Bocskai István hajdúi szállták meg, majd 1608-ban Lorántffy Mihály lányai örökölték.
A Rákócziak 1616-tól birtokolták házasság révén. Lorántffy Zsuzsanna 1660-ban bekövetkezett halála után menye, Báthory Zsófia és unokája, I. Rákóczi Ferenc örökölte. 1640-ben az Újhelyi Oremus szőlő présházában Sepsi Laczkó Máté páter készítette az első aszúbort.
1697-ben egy újhelyi országos vásáron pattant ki Tokaji Ferenc vezetésével a hegyaljai felkelés, amely egész térséget forrongásba hozta és előfutára lett a Rákóczi vezette szabadságharcnak. II. Rákóczi Ferenc Újhely fejlesztésére rendszeresen adományokat adott, testőrei számára külön utcasort építtetett. A szatmári béke után az elkobzott Rákóczi-birtok részeként Trauthson, osztrák herceg birtokába, majd kamarai kezelésbe került. 1806-ban – a pataki uradalom részeként – Bretzenheim hercegé lett.
Kereskedelme a 18. században megtelepedett görög és zsidó kereskedők irányítása alatt fejlődött és túlnőtt a város határain. A század közepén Zemplén vármegye végleges székhelyéül jelölték ki.
A lakosságot 1739-ben pestis, 1831-ben kolera, 1834-ben földrengés, 1845-ben árvíz pusztította. A szabadságharc alatt 1849 januárjában fegyvergyár működött Újhelyen. A bukás után a város lakossága ellenzéki magatartást tanúsított.
1871-ben a Magyar Északkeleti Vasút megnyitotta Szerencs–Sátoraljaújhely vonalát. A vasútépítés idején a városban nagy izgalmakat keltett a pályaudvar elhelyezése, mert az építtető vasúttársaság és az állam az indóház helyét máshová javasolta, mint ahová az újhelyiek óhajtották. A századfordulón megépült a Szerencs–Sátoraljaújhely–Kassa-vasútvonal, utána az Újhely–Csap-vonal, amelyek kereskedelmi- és vasúti csomóponttá tették a várost.
Az infrastruktúra fejlesztése gyors ütemű volt: a városi villamos erőmű 1896-ban létesült, a vízvezeték és csatornahálózat kiépítése 1906-ban kezdődött.
1833-ban nyílt meg az első közkórház, majd 1890-ben a város vezetése új kórház építéséről döntött, amely 1906-ban nyílt meg Sátoraljaújhelyi „Erzsébet Közkórház” néven, 40 belgyógyászati, 40 sebészeti, 120 elmeággyal és 6 férőhelyes elkülönítő részleggel. A kórház jelenleg Sátoraljújhelyi Erzsébet Kórház néven működik a városban.[10]
A kiegyezést követően pezsgő kulturális élet jellemezte a települést. A „Zemplén megyei Híradó” 1862-től, a „Zemplén” című hírlap 1870 és 1944 között jelent meg. Színház épült (1883), megalakult a Kazinczy-kör (1902), sportegyletek szerveződtek (1890), tornacsarnok, fürdő nyílt (1900).
Sátoraljaújhely a 18-19. században mezőváros volt, 1871-ben pedig, amikor a mezővárosi rang az egész országban megszűnt, nagyközséggé alakult. 1899-ben a település rendezett tanácsú várossá alakult, vállalva a nagyobb önállósággal járó többletterheket.
XVIII-XIX. századi leírások a városról[szerkesztés]
Vályi András leírása (1796-ból)[szerkesztés]
Vályi András „Magyar Országnak Leírása” (1796.) című művében az alábbiakat írja a városról:
"Újhely. Sátorallya Újhely. Ujhelinum. Jeles hegyallyai Város Zemplén Várm. földes Ura a Kir. Kamara, és mások is, lakosai katolikusok, ó hitüek, evangelikusok, reformátusok, és zsidók is, fekszik S. Patakhoz egy jó mértföldnyire, Sátor hegye alatt elég kies helyen, s a Vármegye szép Háza, és Gyűlései által nevezetesíttetik. Ronyva vize nedvesíti egy részét.
Egygyik Szentegyháza Sz. Imrének tiszteletére épült, mellyet Imre Erdély-Országi Vajda, és Zemplén Vármegyének akkori Fő Ispánnya építtetett. Másik pedig 1355diktől fogva a R. Sz. Pál Szerzetén lévő Atyáknak bírtokok vala, s Sz. Egidiusnak emlékezetére van szentelve. A Rákóczi nevét viselő díszes Kápolna, e Szentegyház mellett jeles 557épület, s több nevezetességekkel itten van Csepelényi Györgynek teste, a ki egyedül maradott vala az Ozmanoknak dühösködésekkor e vólt Paulinusoknak Klastromában, fogságba került, s 1672. feje vétetett az ellenségeskedők által.
A Szent Háromságnak tiszteletére szentelt Kápolnát pedig 1709-dikben pestisnek idején a Lakosok építtették. Az Óhitüeknek Templomjokat Keriatovich Tódor, a Reformátusokét pedig Perényi Péter építtette vala.[11] Jó nagy Zsinagógájok van a Zsidóknak is itten. Épületei a Városnak a Magyarok szokások szerént épültek. Jeles ellenben a’ Vármegye-Háza, melly 1768-dikban készült s más némelly épületek is díszesítik e Várost. Nagy Szentegyháza elkezdetett, de félbe hagyattatott.
Szőlőhegyei híresek, a mellyeknek terméseit magas hegye alatt épültt kő pintzékben sok esztendőkig eltarthattyák; határja jó termésű, vagyonnyai jelesek, borai híresek, vásárjai hasznosak, és népesek; levegője egésséges, egy részét Bodrog vize nedvesíti; kedves, és valóban óltós lakást szolgáltat Lakosainak; elegyes, sárga, és fekete nyirkos földgye 3 nyomásbéli, terem gabonát, árpát, és zabot; jó borral bővelkedik, fa nélkül pedig szűkölködik."
Fényes Elek leírása (1851-ből)[szerkesztés]
Fényes Elek a „Magyarország Geographiai Szótára” (1851) című művében az alábbiakat írja (sátoralja)Újhelyről:
"Ujhely (Sátoralja-), Zemplén v. magyar-orosz-tót mv., a Ronyva pataka mellett, igen kellemes vidéken, Sáros-Patakhoz északra 1 1/2 mfldnyire: 2401 romai, 1464 g. kathol., 1174 ref., 120 evang., 26 n. e. óhitü, 1125 zsidó lak. Romai és g. kath. parochia; ref. szentegyház; synagóga.
A rom. katholikusoknak két templomuk, s ugyan annyi kápolnájuk van. A paroch. templomot Palóczy Imre erdélyi vajda épittette. A reformatusok egyházát pedig Perényi Péter, a nádor fia; a gör egyesültekét hg. Keriatovich, ki ide a várhegyre várat is épite, s a helységet orosz gyarmatokkal annyira megnépesité, hogy már 1390-ben városnak nevezteték.
A Zempléni Levéltár termei Sátoraljaújhelyen
A város nem igen rendesen épült, s házai többnyire alacsonyak. Kitünőbbek ezek közt a csinos izlésü megyeház, a rom. kath. gymnasium épületei, s némelly nemes udvarházak. Emlitést érdemel még a Győrnél 1809-ben elesett felkelő nemes vitézek emlékoszlopa, a cs. k. postahivatal. A r. kath. gymnasiumban piaristák tanitanak.
A várostól nyugotra szép hegyek közt láthatni a tábori-sátor formát ábrázoló Sátor hegyét is, mellytől a város nevezetét vette. – Egyébiránt Ujhely még a Hegyaljához tartozik, s tágas kiterjedésü szőlőhegyei igen nemes bort teremnek. A bor jóságára nagy befolyással vannak az itteni, mintegy 300-ra menő száraz pinczék. Szántóföldei gondos mivelés mellett mind buzát és kukoriczát, mind más gabonanemeket bőven adnak, s 2834 holdat foglalnak el; rétei jók; legelője a népességhez képest igen szűk; erdeje elég.
Mesteremberei számosak, s mind a heti-, mind az országos vásárok élénkek szoktak lenni, kivált gabonára, mellyet a felföldi tótok vesznek meg…
Későbben a s. pataki várhoz kapcsoltatott, s ezen várossal együtt jött a mostani birtokosának, hg. Breczenheimnak kezére. Különben a városnak vannak némelly kiváltságai, s határában több nemesek birnak szabad földeket."
A Pallas nagy lexikonában[szerkesztés]
A Pallas nagy lexikona a 19. század végén az alábbiakat írja a településről:
„Sátoralja-Újhely, nagyközség Zemplén vármegye S.-i j.-ban, a Ronyva partján s a Hegyalja sátoralaku hegyei tövében; fejlőlő és élénk városka, a vármegye törvényhatóságának és a járás szolgabirói hivatalának, kir. törvényszék, járásbiróság, kir. közjegyzőség, pénzügyiigazgatóság és pénzügyőrség, kir. tanfelügyelőség, államépítészeti hivatal, közúti kerületi felügyelő, m. kir. erdőgondnokság, folyam- és kulturmérnöki hivatal, állami állatorvos és csendőrszakaszparancsnokság székhelye.
Van r. kat. főgimnáziuma, tanonciskolája, vármegyei közkórháza, 2 takarékpénztára és népbankja, dohánygyára (200 munkás), téglagyára, s nagy államivasúti főműhelye. Élénk kereskedést űz fával és egyéb terményekkel.
Van adóhivatala, vasúti állomása, Posta- és táviróhivatala és postatakarékpénztára. Itt székel a bodrogközi tiszaszabályozási társulat, a zemplénvármegyei orvos-gyógyszerészegyesület és több más közhasznu egyesület és társulat. A magyar nyelvet és népnevelést terjesztő egyesület 1882. alakult.
Itt jelenik meg a Zemplén címü hetilap (XXVII. évf.) és a Közérdek c. szaklap (IV. évf.). Lakóinak száma (1891) 13 017, köztük 11 047 magyar, 853 német, 909 tót; hitfelekezet szerint 4909 r. kat., 2096 gör. kat., 271 ág. evang., 1717 helvét és 4018 zsidó. Határa 7150 ha.”
A millenniumtól a II. világháború végéig[szerkesztés]
A Sátoraljaújhelyi Törvényszéki Palota és Fogház 1905-ben készült el Czigler Győző műépítész tervei alapján.
A cseh haderő 1919. április 30-án elfoglalta a várost. A Tanácsköztársaság katonai egységei június 6-án foglalták vissza. A csehek augusztus 13-án ismét bevonultak és egészen 1920 tavaszáig megszállva tartották a környéket.
Az új határ kettévágta a települést
Az első világháborút lezáró trianoni békeszerződés következtében Újhely határvárossá lett. A város közel 2000 hektár területtel, egy iparteleppel, és egy vasútállomással lett szegényebb (az elcsatolt városrész az Újhely (Slovenské Nové Mesto) nevet kapta Csehszlovákiában).
A település a csonka Zemplén vármegye székhelye maradt, de elveszítette vasúti gócpont szerepét, kereskedelmi forgalma csökkent, gazdasági élete visszaesett. Lakossága a Szepes vármegyéből elmenekült magyar köztisztviselőkkel, hivatalnokokkal és azok családtagjaival gyarapodott.[12]
A két világháború között a város fejlesztésére – bár történtek beruházások – a kormányzat összességében kevés erőt fordított. Az irredenta és revizionista mozgalom 1936-ban a város feletti Szár-hegyen közadakozásból Magyar Kálvária emlékhelyet épített az elszakított városoknak emléket állító 13 bástyaszerű stációval, a hegytetőn a 100. Országzászlóval és az 1938-ban felszentelt Szent István-kápolnával (melyeket 1946-ban leromboltak, a rendszerváltást követően újjáépítették).
1924-ben Károlyi gróf kezdeményezésére megépült a város főútvonalán áthaladó kisvasút, amellyel a hegyközi Füzérkomlóstól egészen Nyíregyházáig el lehetett jutni. Sajnos a balsai Tisza-hidat a II. világháború végén felrobbantották, onnantól csak Kenézlő-Tiszapartig közlekedett a kisvasút.
1944. március 22-én a város börtönében fogva tartott politikai foglyok kitörtek. A német katonai segítséggel levert Sátoraljaújhelyi börtönlázadásnak 60 halálos áldozata volt.
1944 nyarán a városból a kassai lista szerint 2567 fő zsidó származású lakost deportáltak és hurcoltak el koncentrációs táborokba.[13]
A negyedik és a második ukrán front egységei heves harcokat követően 1944. december 3-án űzték ki a német és a velük szövetséges egységeket.
A II. világháború után a rendszerváltásig[szerkesztés]
Sátoraljaújhely 1950-ig Zemplén vármegye székhelye volt. Megyeszékhelyi rangját Zemplén vármegye megszűnésével, az 1950-es megyerendezéskor vesztette el, 1950. január 1-én.
Ugyancsak 1950-ben alakult meg szovjet mintára a tanácstörvény (1950.évi I.tv.) alapján a helyi közigazgatás intézménye, a városi tanács.
A kisvasút városon áthaladó szakaszát, majd a teljes vonalhálózatát az 1980-as évek elején felszámolták.
A rendszerváltás után és a XXI. században[szerkesztés]
A rendszerváltás után a közigazgatás, az oktatási- és szociális ellátórendszer, valamint az ipar és a kereskedelem is jelentős és többszöri változáson ment keresztül.
A rendszerváltás súlyosan érintette a város termelőüzemeit, a legnagyobb foglalkoztatókat. A KGST és a szovjet blokk szétesése után a korábbi piacaik nagyrészt elvesztek, az új lehetőségek még nem nyíltak meg. Sorra kerültek felszámolásra, bezárásra a volt szocialista nagyüzemek és szövetkezetek. Némelyek új utakat kerestek, pl. vegyesvállalatot alapítottak. Volt cég, amely felszámolás után régi telephelyén, új néven folytatta tevékenységét, volt, amely elköltöztette székhelyét a városból, sok nagy foglalkoztató végleg megszűnt.
B-A-Z Megyei Tejipari Vállalat Sátoraljaújhelyi telephelye
Tokaj-hegyaljai Állami Gazdasági Borkombinát, (később Grand Tokaj Zrt.)
Persze a rendszerváltás sokkja után elkezdődött a talpra állás. Új cégek telepedtek meg a városban, vagy a régiek kerültek új tulajdonoshoz. Megalapult a Sátoraljaújhelyi Ipari Park. Itt találhatók a legnagyobb új, vagy átalakult cégek.
A nagyobb cégek, termelőüzemek:
Heiche Hungary Bt. Felületkezelő Üzeme
Refratechnik Hungária Tűzállóanyag Gyártó Kft.
NORPAN Sátoraljaújhelyi Sütőipari Kft.
A trianoni békeszerződés nem csak a város belterületét vágta ketté, de mezőgazdasági művelésre alkalmas területeinek jelentős részét is leszakította. A maradék földterületek az addigi termelőszövetkezeti gazdálkodóktól a rendszerváltás utáni kárpótlás során kibocsátott kárpótlási jegyek ellenében kerültek új tulajdonosokhoz,[14] a termőföldek állami tulajdonban maradt része, jellemzően a szőlőültetvények, a Tokajhegyaljai Állami Gazdasági Borkombinát részleges privatizációja során kerültek magánosításra.
1993-ban a Borkombinát Tokaj Kereskedőház Zrt. néven gazdasági társasággá alakult, ennek során addigi sátoraljaújhelyi székhelyét is elhagyta, azóta is tolcsvai székhellyel, 100 % állami tulajdonban, egyre kisebb termőterülettel, ma Grand Tokaj Zrt. néven tölti be a Tokaj-hegyaljai történelmi borvidék kultúrtáj legnagyobb felvásárlói és termelői integrátori feladatát, miközben az ültetvények, pincészetek és feldolgozók jelentős része hazai és külföldi tulajdonosokhoz került.
A város külterületén található szőlőültetvények a "Tokaj" oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) védelme alatt állnak.[15]
A kereskedelem szerkezete is átalakult a városban. Nagy bevásárlóközpontok, nemzetközi boltláncok, szupermarketek települtek le a város külső területein ill. a városon belül, de a városközponton kívül. Ettől nem függetlenül a városközpont hagyományos kereskedelmi funkcióját részben elveszítette. Hagyományos kiskereskedelmi üzletek jórészt a Kazinczy utca elején és a Rákóczi utcán maradtak, pár kivételtől eltekintve. A hét három napján (kedd, péntek, vasárnap) működik a Piac téren a zöldségpiac, valamint a tehermentesítő út mellett az ú.n. iparcikk piac.
Intézmények, költségvetési szervek a városban[szerkesztés]
A rendszerváltást követően a közigazgatás rendszere is átalakult. A városi, járási és megyei tanácsok és hivatalaik megszűntek. Az önkormányzatiság jegyében létrejöttek a települési önkormányzatok. Sátoraljaújhelyen is létrejött Sátoraljaújhely Város Önkormányzata, amelynek döntéshozó testülete a 12 tagú képviselő-testület. A testületet a közvetlenül választott polgármester képviseli, aki az önkormányzat hivatalát, a Sátoraljaújhelyi Polgármesteri Hivatalt a jegyző útján irányítja.
Az önkormányzat létrehozta a feladatai ellátását szolgáló intézményeket, amelyek munkáltatóként is jelentősek. Ezen túlmenően gazdasági társaságok is vannak az önkormányzat tulajdonában. Bizonyos feladatokat önkormányzati társulások keretében lát el az önkormányzat, e társulások is alapítottak gazdasági társaságokat.
Sátoraljaújhelyi Egyesített Szociális Intézmény
Sátoraljaújhelyi Hétszínvirág Óvoda, Szlovák és Német Nemzetiségi Óvoda, Bölcsőde
Magas-hegyi Turisztikai és Sportközpont
Sátoraljaújhelyi Kossuth Lajos Művelődési Központ
Sátoraljaújhely Város Önkormányzata többségi, vagy kisebbségi (rész) tulajdonában lévő gazdasági társaságok
Újhelyi Gazdálkodási Kft. (Cégjegyzékszám: 05-09-001945)
Sátoraljaújhely Városfejlesztő és Gazdasági Kft. (Cégjegyzékszám: 05-09-015752)
Sátoraljaújhelyi Ipari Park Kft. (Cégjegyzékszám: 05-09-006842)
Zemplén Televízió Közhasznú Nonprofit Kft. (Cégjegyzékszám: 05-09-017784)
ZEMPLÉNI Vizmű Kft. (Cégjegyzékszám: 05-09-002410)
Zempléni Z.H.K. Hulladékkezelési Közszolgáltató Nonprofit Kft. (Cégjegyzékszám: 05-09-026447)
NORPAN Sátoraljaújhelyi Sütőipari Kft. (Cégjegyzékszám: 05-09-002863)
Az államhatalom, az oktatás és a központosított közigazgatás intézményei is részei a város intézményrendszerének. A közigazgatás jelenlegi rendszerében a megyei kormányhivatal területi szervei a kormányhivatal járási hivatala alá rendelve működnek. A közoktatás intézményei részben állami, részben egyházi fenntartásban működnek. Az egészségügyi intézmények szintén központosított irányítás alá tartoznak.
Központi közigazgatási, költségvetési, igazságügyi, rendészeti szervek a városban
B-A-Z Megyei Kormányhivatal Sátoraljaújhelyi Járási Hivatala
Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön
Oktatási és szakképző intézmények a városban
(forrás: Oktatási Hivatal KIR[16])
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Pedagógiai Szakszolgálat (Sátoraljaújhely, Deák utcai tagintézménye, Kazinczy altalános iskola)
Deák Úti Óvoda, (B-A-Z Megyei Óvoda, Általános Iskola, Szakiskola, Készségfejlesztő Iskola, Fejlesztő Nevelést-Oktatást Végző Iskola, Kollégium és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény), Deák utca 31.
Hétszínvirág Óvoda, Szlovák és Német Nemzetiségi Óvoda, Bölcsőde
Árpád-házi Szent Margit Katolikus Általános Iskola és Óvoda (V. István Katolikus Szakgimnázium és Gimnázium tagintézménye)
Kazinczy Ferenc Magyar-Angol Két Tanítási Nyelvű, Nyelvoktató Általános Iskola
Magyar-Szlovák Két Tanítási Nyelvű Nemzetiségi Általános Iskola és Kollégium
Petőfi Sándor Református Általános Iskola (Új ART ÉRT Művészeti Alapítvány)
Bokréta Alapfokú Művészeti Iskola
Mentor Baptista Általános Iskola, Gimnázium és Szakképző Iskola (Sátoraljaújhely, Rákóczi úti telephelye)
Sárospataki Alapfokú Művészeti Iskola (Sátoraljaújhely, Balassi Bálint úti telephelye)
Pannon Oktatási Központ Gimnázium, Szakgimnázium, Technikum, Szakképző Iskola és Általános Iskola (Sátoraljaújhely, Kazinczy utcai tagintézménye)
Kossuth Lajos Középiskolai Piarista Kollégium
V. István Katolikus Szakgimnázium és Gimnázium
Georgikon Görögkatolikus Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Szakgimnázium, Szakközépiskola és Kollégium
Szerencsi Szakképzési Centrum Sátoraljaújhelyi Kossuth Lajos Gimnáziuma, Szakgimnáziuma és Szakközépiskolája
Szerencsi Szakképzési Centrum Sátoraljaújhelyi Trefort Ágoston Szakgimnáziuma és Szakközépiskolája
Egy város közélete sokrétű és változó. Az aktív politikai szereplőktől a közigazgatás, az egyházak, a civil szervezetek, a gazdasági szervezetek vezetőin át, a sajtóban és a nyilvánosság más fórumain megszólaló véleményformálókon, a művészetek, irodalom és kultúra szereplőin keresztül, egészen a piacok és italboltok nyilvánosságáig beszélhetünk közéletről. Ebből, csak a legismertebb szereplőket emeljük ki a politikai-történelmi időszakokban.
Polgármesterek, városi, járási vezetők 1900-1990[szerkesztés]
1919: Csuta Károly (1883-1962) a sátoraljaújhelyi direktórium elnöke a Tanácsköztársaság alatt[17]
1923-1940: Dr. Orbán Kálmán (1880-1972) polgármester
1946. július -: Csathó József (1908-1993) városi párttitkár
1948. május 24 - 1950. április: Csathó József polgármester[18]
1956-ban: Kovács Albert városi vb. elnök
1956-ban: László Imre városi párttitkár[19]
1956-ban: Wakles György járási tanácselnök
1956-ban: Szűcs István járási párttitkár[20]
1956-ban: Szopkó Béla a munkástanács vb. elnöke
1989-ben: Kazsimérszki Ferenc tanácselnök
1990-ben: Gyarmathy László tanácselnök[21]
Polgármesterek a rendszerváltás (1990) után[szerkesztés]
Az 1990-es polgármester-választásról, a Nemzeti Választási Iroda publikus nyilvántartása alapján csak annak végeredménye állapítható meg.[22][23]
Az 1994-es választás eredményei: [25]
Az 1998-as választás eredményei: [27]
A 2002-es választás eredményei: [28]
A 2006-os választás eredményei: [29]
A 2010-es választás eredményei: [30]
A 2014-es választás eredményei: [31]
A 2019-es választás eredményei: [1]
A település népességének változása:
Sátoraljaújhely népességének változása 2002 és 2019 között
2001-ben a népszámlálás során a település lakosságának (18 335 fő)[32] 93%-a magyar, 6%-a cigány és 1%-a szlovák nemzetiségűnek vallotta magát.[33] Kisebb német közösség él a városhoz tartozó Károlyfalva településrészen
A 2011-es népszámlálás során a lakosok (15 655 fő)[34] 88,6%-a magyarnak, 12,3%-a cigánynak, 1,1%-a németnek, 0,2%-a románnak, 1,6%-a szlováknak, 0,2%-a ukránnak mondta magát (11,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 32,1%, református 19,4%, görögkatolikus 11,9%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 12,1% (22,5% nem nyilatkozott).[35]
Opole Lubelskie, Lengyelország (2003)
Sátoraljaújhely kulturális szempontból az ország és a megye jelentős települései közé tartozik. Zemplén vármegye székhelyeként így is emlegették: "Zemplén fővárosa".
Többek között itt élt és munkálkodott nyelvújítóként és főlevéltárnokként Kazinczy Ferenc, itt kezdte pályáját és itt tartotta első szónoklatát Kossuth Lajos, innen indult politikai pályáján gróf id. Andrássy Gyula miniszterelnök.
Sátoraljaújhely továbbra is a megye egyik kulturális központja és a turisták számára is vonzó. Több múzeum, színház, mozi található itt.
Sétálóutca, Rendezvénytér (alkalmi színpad, kivetítő)
Kossuth Lajos Művelődési Központ
Sátoraljaújhely, Pálos-piarista templom és rendház
Történelmi, 19. századi hangulatú belváros (Kossuth-tér)
Kazinczy Ferenc Múzeum (Dózsa Gy. út 11.)
A Magyar Nyelv Múzeuma és Kazinczy Ferenc Mauzóleum (Széphalom városrész)
Barokk stílusú városháza, a korábbi megyeháza (Kossuth Lajos tér), benne 18–19. századi levéltár
Későbarokk stílusú Szent István király római katolikus főplébániatemplom (Nagytemplom), végleges formájában Czigler Győző (és Dvorák Ede) tervei szerint, Waltherr Gida színes ólombetétes díszüvegablakaival, főoltárán Szent István király szobrával (Széchenyi tér)
Köztemető, 113 db díszsírhellyel[40]
Hősök temetője a Köztemetőben[41]
Hősök tere, az 1944-es sátoraljaújhelyi börtönlázadás áldozatainak emlékművével, (Kerényi Jenő: A sassal viaskodó ifjú) c. szobrával
Teitelbaum Mózes csodarabbi sírja, régi zsidó temető, zarándokhely
Magyar Kálvária, 100. Országzászló és Szent István-kápolna történelmi emlékhely és a Centenáriumi Turul-emlékmű a Szár-hegyen
Pálos-piarista templom és kolostor, Rákóczi-kápolna (Deák u. 12.)
Újhely vára (a Vár-hegy tetején) feltárás alatt[42]
Törvényszéki palota és fogház (jelenleg: Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön) [épült: Czigler Győző tervei alapján]
Sátoraljaújhelyi Pénzügyigazgatóság egykori épülete, homlokzatán a "Honfoglaló magyarok" c. Kisfaludi Strobl Zsigmond-szoborral
Bortemplom[43] az egykori Magyar királyi állami közpince, (főtervezője: Váczy Hübschl Kálmán) a hegyaljai mezővárosok címereivel[44]
Ungvári pincék (világörökségi helyszín)
Magas-hegyi libegő – Magyarország leghosszabb libegője
Zenélő szökőkút (a Hősök tere mellett)
Kelet-Közép Európa leghosszabb bobpályája
MÁV vagonbontó (MÁV Szolgáltató Központ Zrt. Sátoraljaújhely vasúti járműbontó telephelye)
Smaragdvölgy pihenőpark (Rudabányácska városrész)
Tűztorony (volt tűzoltó állomás)
Magyar Kálvária - emlékmű a Szár-hegyen
Magas-hegyen létesített kilátó (514 m)
Zemplén Kalandpark - a libegő a Magas-hegy (514 m) kilátójáig viszi a látogatókat
Zemplén Kalandpark - 1332 méter hosszúságú libegő, az ország leghosszabb ilyen szerkezete
Zemplén Kalandpark - 2275 méteres távot bejáró bobpályája
Zemplén Kalandpark - A "Neveplast" borítású sípálya
Itt született 1797. március 6-án Balásházy János mezőgazdasági író.
Itt született 1815-ben Engel József szobrász.
Itt született 1817. február 19-én Kossuth Zsuzsanna, az 1848–49-es szabadságharcban a tábori kórházak főápolónője, Kossuth Lajos húga.
Itt született 1834-ben Zsulavszky Emil olasz és amerikai szabadságharcos katona, Kossuth unokaöccse.
Itt született 1837. január 11-én Bunyitay Vince egyháztörténész, az MTA levelező tagja.
Itt született 1849-ben Ralovich Lajos királyi főgimnáziumi tanár.
Itt született 1857. február 27-én Kalecsinszky Sándor (1857–1911) kémikus, geokémikus, az MTA tagja.
Itt született 1861. szeptember 3-án Takács Menyhért Ferenc OPraem, premontrei apát, jászói prépost-prelátus, a főrendiház tagja (1901–1918), az Országos Közoktatási Tanács alelnöke (1914).
Itt született 1871-ben Berkó D. Géza (Berkovitz) nyomdász, laptulajdonos, lapszerkesztő.
Itt született 1886-ban Sebeők Sári opera-énekesnő.
Itt született 1887-ben Bokor Elemér zoológus.
Itt született 1901-ben Borsos József építőmérnök, egyetemi tanár, a műszaki tudományok doktora. Sátoraljaújhelyen egy sétány viseli a nevét.
Itt született 1903. október 12-én ifj. Latabár Árpád színművész.
Itt született 1921-ben Bereznai Gyula matematikus.
Itt született 1923. március 31-én Gerbár Tibor Jászai Mari-díjas magyar színész, érdemes művész, a debreceni Csokonai Színház örökös tagja.
Itt született 1923. augusztus 15-én Horváth Pál gépészmérnök, az Egyesült Izzó nyugalmazott vezérigazgató-helyettese
Itt született 1928-ban Barnassin Anna magyar író, dramaturg.
Itt született 1933-ban Józsa György az 1956-os forradalom és szabadságharc sátoraljaújhelyi vértanúja.[45]
Itt született 1935-ben Czigány Lóránt irodalomtörténész
Itt született 1940-ben Gyöngyössy Katalin Jászai Mari-díjas színésznő, érdemes művész
Itt született 1940-ben Csom István magyar sakkozó, nagymester, olimpiai bajnok magyar csapattag, világ- és Európa-bajnoki ezüstérmes
Itt született 1948-ban Sasics Szvetiszláv olimpiai bronzérmes világbajnok magyar öttusázó.
Itt született 1948-ban Zinner Tibor magyar történész, egyetemi tanár, az 1956-os forradalom és szabadságharc utáni megtorlás részletes, tudományos közzétevője.
Itt született 1950. február 26-án Pethő Attila matematikus, egyetemi tanár, a matematikai tudományok kandidátusa (1981), doktora (1992), az MTA levelező tagja (2010).
Itt született 1956-ban Wáberer György vállalkozó, kormánybiztos, a Waberer's International Nyrt. korábbi tulajdonosa, 2020-ban Magyarország 13. leggazdagabb személye.
Itt született 1956-ban Páles Zsolt matematikus, tanszékvezető egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja.
Itt született 1957-ben Dankó Klára színésznő
Itt született 1976-ban Pásztor Gábor, az első sátoraljaújhelyi BMX világbajnok. Városi BMX pályát építtetett, a sport szakosztály alapító tagja.
Itt született 1980. január 16-án Vad Katalin (művésznevén Michelle Wild) pornószínésznő.
Itt született 1985-ben Kun Ádám BMX világbajnok, akivel Pásztor Gábor (az első újhelyi BMX-es) ismertette meg ezt a sportágat.
Itt halt meg 1841. július 16-án és itt van eltemetve Teitelbaum Mózes rabbi, újhelyi rebbe.
Itt halt meg 1924. május 29-én és itt van eltemetve Nemes-Lampérth József festőművész.
Itt halt meg 1976. október 10-én Petrasovszky Emmanuel (Manó) görögkatolikus festőművész, művészettörténész, akinek első jelentős munkája a sátoraljaújhelyi r. k. nagytemplom (már megsemmisült) díszítőfestése volt (1929).
Itt temették el 1689-ben az 1674. május 24-én vértanúhalált halt tiszteletreméltó Csepelényi György (OSPPE) pálos szerzetest.
Itt temették el az 1702. október 28-án szentség hírében elhunyt Benkovich Ágoston (OSPPE) váradi püspököt és leleszi prépostot (1681–1702), aki 1675 és 1681 között a pálos rend általános főnöke volt.
Itt temették el az 1948. augusztus 8-án elhunyt Madarász István kassai megyéspüspököt, rozsnyói és korábbi szatmári apostoli kormányzót, az Országos Katolikus Tanács korábbi elnökét, a Szent István Akadémia rendes tagját (1915).
Kossuth Lajos itt végezte gimnáziumi tanulmányait.
id. Andrássy Gyula a város követe volt az országgyűlésben.
Trefort Ágoston itt végezte gimnáziumi tanulmányait.
Kazinczy Ferenc 1806-tól haláláig Széphalmon élt, a levéltárban dolgozott.
Rómer István itt végezte elemi iskolai és gimnáziumi tanulmányait, majd itt kezdte gyógyszerészi és vegyészeti kutatói pályáját.
Sátoraljaújhely közvetlenül a szlovák határnál fekszik. A várost teljes egészében átszeli és az országhatárnál ér véget a 37-es főút, melynek a városon belül 2008-tól tehermentesítő szakasza is van. A teherforgalom csak ezt az utat használhatja városon belül.
Ebből ágazik ki a Bodrogköz (trianoni határ) magyar oldalán sorjázó települései (Alsóberecki, Karos, Karcsa, Pácin), továbbá Cigánd és Kisvárda felé a 381-es főút.
Sátoraljaújhely Károlyfalva és Rudabányácska településrészeit (csatolt települések) Kácsárd nevű külterületi lakott részen át a Magas-hegy megkerülésével, kanyargós szerpentinnel, vadregényes, erdős szakaszokkal köti össze a 3718-as út, amely az egykori kisvasút Károlyfalva megállóhelyénél ágazik el északnyugat felé, és Sátoraljaújhely Torzsás városrészénél csatlakozik vissza a 37-es főútba.
A Hegyköz felé (Pálháza, Telkibánya, Hollóháza irányába) a 37-es főút határátkelő előtti utolsó csomópontjából ágazik le a 3719-es út.
Szlovákia irányába a városból a Rákóczi utca Ronyva-hídon lévő határon (a "kishatáron") át gyalogos- és személygépjármű forgalom történik a Felső-Bodrogköz (Borsi, Királyhelmec) felé, míg a tehergépjármű- és kamionforgalom a város északi részén kialakított (egykori "nemzetközi") határátkelőn át zajlik.
A városban önálló helyi tömegközlekedést részlegesen a Volánbusz helyközi járatai biztosítanak. A vasútállomás közvetlen szomszédságában található az autóbusz-állomás, ahonnan távolsági járatok indulnak Miskolc, Nyíregyháza, Debrecen városokba. Számos helyközi járat kiindulópontja az állomás, közlekednek autóbuszok a Hegyköz és Bodrogköz településeire. A helyi járatok Rudabányácska, Károlyfalva, Széphalom városrészekre közlekednek, ill. az Ungvári-pincénél van egy buszforduló (végállomás).
A városnak Trianon óta egy vasútállomása van, a Hatvan–Miskolc–Szerencs–Sátoraljaújhely-vasútvonal egyik végén, amelynek az épületét a neves építész, Pfaff Ferenc tervezte. Az egykor kétvágányú fővonalat még a szocialista rendszer évtizedei alatt egyvágányú mellékvonallá degradálták. A Mezőzombor-Sátoraljaújhely vonalszakaszt 2016-2019 között korszerűsítették és villamosították, így 2019. májustól Budapestig mozdonycsere nélkül járhatnak a vonatok. Nappal majdnem minden órában indulnak vonatok Szerencs felé. A vonatok egy része Miskolcon át tovább közlekedik Budapestre, a többinek Szerencsen csatlakozása van Nyíregyházáról Miskolcon át Budapestre közlekedő vonatokhoz. Napjainkban nem közlekedik személyszállító vonat Slovenské Nove Mesto (Szlovákújhely, Kisújhely) vasútállomása (egykor a sátoraljaújhelyi Ipartelep állomás) felé, jelenleg csak teherforgalom van a határkeresztező vágányon.
Bár a Csap felé vezető egykori deltavágány bozóttal benőtt nyomai (vágányok és dupla Ronyva-híd) még megvannak, azt a kapcsolatot fizikailag is megszüntették a határ szlovák oldalán. A vasútállomás egykori csomópont jellegéből a vágányhálózat jelentős része még megmaradt, azokon leginkább bontásra váró vagonokat tárolnak. Az egykori fűtőházat elbontották, a fordítókorong emlékeztet még az egykori gőzvontatás és csomópont korszakára.
Ugyan a határ túloldalán, de a városközpontból negyedórás sétával gyalog elérhető Kisújhely (Slovenske Nove Mesto) vasútállomása is, ahonnan Kassa ill. Tiszacsernyő irányába közvetlen személyvonat közlekedés elérhető.
Taxi-állomás a városközpontban, a Táncsics téren található, ahol egyéni személyszállító vállalkozók biztosítják a taxi-szolgáltatást. A város környékén elérhető taxi-szolgáltatást nyújt még a Bodrogszerdahely (Szlovákia) központú Bodrog taxi vállalkozás.[46]
Az 1980-as években felszámolt egykori kisvasút nyomvonalán épült meg a városból Sárospatakig és a Hegyköz felé a kerékpárút, amely az EuroVelo 11 nemzetközi kerékpárút-hálózat része. Az útvonal városon átvezető része részben felfestéssel elkülönített kerékpársávon, részben figyelmeztető felfestéssel van kijelölve. Számos egyirányú úton a kerékpárosok behajtása kiegészítő jelzőtáblával engedélyezett.
Folyamatban van a városban egy bérelhető elektromos kerékpár-rendszer (cross-bike)[47] kiépítése a szlovákiai Szőlőske és Zemplén településekkel együttműködésben, a kerékpárok és töltőállomások kiépítésével.[48]
Kishajó kikötő a Bodrogon Sátoraljaújhely mellett
Megemlítendő még közlekedési szempontból a közeli Bodrog folyó, amely III. osztályú víziút,[49] rajta legfeljebb 70 m hosszú, 8,2 m széles, 2 m merülésű, max. 1000 t hordképességű hajók közlekedhetnek.
A vízi közlekedés eddig elhanyagolható volt, Felsőbereckinél személyforgalmú révátkelő üzemel, ám napjainkban (2020) turisztikai szempontból kezd felértékelődni. A kormány döntése alapján,[50] az ú.n. "nyaralóhajó projekt" keretében új kikötőt építenek Felsőberecki felett, a Ronyva torkolatánál, valamint a Bodrog, a Felső-Tisza és a Tisza-tó mentén összesen 12 helyen.[51][52] A báziskikötő Kiskörén és Tokajban[53] van, ahonnan összesen 20 db bérelhető, 4+2, 6+2 és 8+2 férőhelyes hajókkal legfeljebb 15 km/h-val lehet hajózni Bodrog 51–0, a Tisza 686–404 folyamkilométerei között, valamint a Tisza-tavon.[54]
Felmerült már a Ronyva víziúttá tétele is a Bodrogtól Sátoraljaújhely belterületéig, ez azonban egyelőre csak egy javaslat.[55]
Zemplén TV - Önkormányzati tulajdonú regionális közszolgálati televízió. Adásait Sátoraljaújhelyből a 600 m-es Magas-hegyen elhelyezett 1 KW-os műsorszóró adóval sugározzák: a Hegyköz, Bodrogköz, Hegyalja és Kelet-Szlovákia és Kárpátalja magyarlakta településeire mintegy ötven kilométer távolságig jó minőségben. A Zemplén Televízió 2013. november 2-ától a sátoraljaújhelyi Magas-hegyről sugározza a digitális adását az UHF 55-ös csatornán.
Szent István Rádió - FM 90.6 MHz
MR1 - Kossuth Rádió - FM 91.9 MHz
Európa Rádió Sátoraljaújhely - FM 100.0 MHz Archiválva 2020. június 29-i dátummal a Wayback Machine-ben
RádióKul - webrádió (A Kossuth Lajos Művelődési Központ rádiója, látványstúdióval) Archiválva 2010. október 30-i dátummal a Wayback Machine-ben
MR6-Miskolc 1116KHz (helyi tudósító, zempléni magazinnal)
Zemplén FM - FM 104,9 MHz[56]
KULCS magazin (megyei, ingyenes)
Nexus Zemplén (körzeti, helyi hírekkel)
↑ a b Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 31.)
↑ Az önkormányzat 2001. évi rendelete szerint.
↑ Sátoraljaújhely város, Magyar Nemzeti és Történelmi Jelképek, NISZ Zrt.
↑ A református hitközség tagjainak anyakönyvezése 1737-ben indult meg.
↑ Halálvonatok 1944-ben a kassai lista. holokausztmagyarorszagon.hu. (Hozzáférés: 2018. február 21.)
↑ Köznevelés információs rendszere (KIR) keresője Archiválva 2020. július 21-i dátummal a Wayback Machine-ben (Aktív státuszú intézmények Sátoraljaújhely településen, Hozzáférés: 2020. szeptember 25.)
↑ Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ A hivatkozott forrás a jelölő szervezetre vonatkozóan nem tartalmaz pozitív információt, azt „nem ismert”-ként tünteti fel.
↑ Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 31.)
↑ Több váálasztási évben a Szamosvölgyi Péter István nevet használta
↑ Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 15.)
↑ Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 15.)
↑ Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 15.)
↑ Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
↑ Sátoraljaújhely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 31.)
↑ A nemzetiségi népesség száma településenként [halott link]
A város hivatalos honlapja
A Sátoraljaújhelyi Dohánygyár története
Sátoraljaújhely - Hegyköz Turizmusáért Egyesület honlapja
Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai. Zemplén vármegye és Sátoraljaújhely, 1905
A Sátoraljaújhelyi járás települései
Alsóberecki ·  Alsóregmec ·  Bózsva ·  Felsőberecki ·  Felsőregmec ·  Filkeháza ·  Füzér ·  Füzérkajata ·  Füzérkomlós ·  Füzérradvány ·  Hollóháza ·  Kishuta ·  Kovácsvágás ·  Mikóháza ·  Nagyhuta ·  Nyíri ·  Pálháza ·  Pusztafalu ·  Sátoraljaújhely ·  Vágáshuta ·  Vilyvitány
Sablon:Az Országos Kéktúra 26. szakasza
Az Országos Kéktúra Boldogkőváralja és Sátoraljaújhely közötti (26.) szakasza
Boldogkőváralja  ·  műút  ·  Arka  ·  Arka-patak-völgye  ·  Fónyi-oldal  ·  Hosszú-rét  ·  Erdészház  ·  Bónyi-kút  ·  Mogyoróska  ·  Várhegy (Regéci vár)  ·  Regéc  ·  Dorgói erdészház  ·  Pengőkői-út  ·  Tokár-tető  ·  Pengő-kő  ·  Bagoly-bérc-tető  ·  Istvánkúti erdészház  ·  Mlaka-rét  ·  Szpalanyica-rét  ·  Hangyás-bérc  ·  Cseliszka-rét  ·  Brinzakóka-rét  ·  Gerendás-rét  ·  Eszkála erdészház  ·  Eszkála-tető  ·  Kecske-hát  ·  Kecske-hát-rét  ·  Zsidó-rét  ·  Matisz-rét  ·  Labanc-rét  ·  Cifra-kút  ·  Rákos-kút  ·  Makkoshotyka  ·  Hutka-szilvás  ·  Hárs-elő  ·  Cirkálótanya  ·  Rókás-völgy  ·  Pusztadélő  ·  Rákóczi-fa  ·  Hideg-oldal  ·  Csonka-kút  ·  Pandák-völgy  ·  (Sátoraljaújhely) Bányi-nyereg
Előző túraszakasz (25. Bódvaszilas – Boldogkőváralja)  ·  Következő túraszakasz (27. Sátoraljaújhely – Hollóháza)
Sablon:Az Országos Kéktúra 27. szakasza
Az Országos Kéktúra Sátoraljaújhely és Hollóháza közötti (27.) szakasza
(Sátoraljaújhely) Bányi-nyereg  ·  Som-hegy  ·  Mocsári-rét  ·  Nagy-Hallgató-nyereg, Cseréptó  ·  Vágáshuta  ·  Aranyoska  ·  Hosszú-patak  ·  Margit-kút  ·  Hollós-völgy  ·  Nagyhuta  ·  Kishuta  ·  Kishuta vm.  ·  Szuha-völgy  ·  Bózsvai-szikla  ·  Bózsva  ·  Kisbózsva  ·  Nyíri-patak  ·  Alsó-rét  ·  régi vasút  ·  volt Füzérkomlós vá.  ·  Füzérkomlós  ·  Komlósi-völgy  ·  Szőlők-alja  ·  Füzér  ·  Füzéri vár  ·  Párkány-rét  ·  Senyánszki-rét  ·  Csata-réti erdészház  ·  Nyársasok  ·  Kis-Milic  ·  Nagy-Milic  ·  Hajagos  ·  Nyerges-hegy  ·  László-tanya (Bodó-rét)  ·  Kelemen-bérc  ·  Dög-rét  ·  Sarjános-rét  ·  Hollóháza, Kéktúra emlékmű
Előző túraszakasz (26. Boldogkőváralja – Sátoraljaújhely)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Sátoraljaújhely&oldid=25096649”
Helységek pálos templommal, kolostorral
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2020 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 13., 17:27
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.