hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu ca hu es hu hu hu hu hu fr hu de hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu yue hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu sk hu hbs_lat hu hu da ceb hu fr hu hu hu fr hu fr hu cs hu ca pt hu hu hu hu en hu fr is hu hu fr tr tr hu hu hu hu de en hu nds de de hu en hu de en hu hu hu hu hu fr it pl hu tr es hu hu fr hu hu hu hu sk id es hu hu hu hu hu cs cs hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu fr hu pt hu hu fr es de hu tr hu en sv tr hu hu he hu hu sv fr fr hu es en eu sk fr hu hu hu en ceb ca el es hu hu hu hu fr cs hu hu nl hu hu hu hu hu hu fr nl hu hbs_lat en nl nl hu hu hu hu nl hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr en pl hbs_lat fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu nl hu fr hu hu hu fr hu eo en sk hu hu hu nl hu hu en tr hu hu hu pl hu hu hu hu hu fr hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu en hu pl hu et cs hu hu de fr fr fr hu hu nl fr hu hu hu cs eu la hu cs hu hu fr hu en is hu en pl de en hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl hu hu hu hu de fr hu it hu hu hu pl hu ca hu hu hu fr hu hu hu hu fi sk zh hu hu it hu hu hu da hu fr fr de fr hu cs it hu hu hu en cs de hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fa fr hbs_lat it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt kegytemplom
A Wikimédia Commons tartalmaz Máriakéménd témájú médiaállományokat.
Máriakéménd (németül: Mariakemend, Kemend;[3][4] horvátul: Kemed[5]) község Baranya megyében, a Bólyi járásban.
A szomszédos települések: észak felől Kátoly és Szellő, kelet felől Liptód, délkelet felől Versend és Monyoród, dél felől Szederkény, délnyugat felől Olasz, nyugat felől Hásságy, északnyugat felől pedig Berkesd (települési szomszédai közül csak Kátollyal, Szellővel és Szederkénnyel van közvetlen közúti összeköttetése).
A településen végighalad, annak főutcájaként a Szederkénytől Pécsváradig vezető 5608-as út, ez a legfontosabb közúti elérési útvonala. Az ország távolabbi részei felől a 6-os főúton érhető el a legegyszerűbben, pécsváradi letéréssel.
Máriakéménd (Kéménd, Kémed, Egyházas-, Kis-, Váralja) már a csiszolt kőkorszakban is lakott hely volt, később trák-illír népcsoport, kelták, majd rómaiak is letelepedtek a környéken, az egykor itt áthaladó híres római borostyánút mellett.
A falut 1015-ben már említette a pécsváradi apátság alapítólevele is, mint apátsághoz tartozó birtokot.
1237-ben a Győr nemzetséghez tartozó Óvári Konrád birtokaként említik az oklevelek Minori Kemud néven, Óvári Konrád baranyai uradalmának a központja volt. Ő építette a várat is, még a tatárjárás után.
1273-ban a hatalmaskodó Albert fia Mihály és Óvári Konrád közti vitában - mely a közeli cikádori konvent előtt folyt - említik újból a település nevét, majd újabb hatalmaskodásokat jegyeztek fel az oklevelek: 1285-ben és 1296-ban, mikor Lőrinc fia Kemény, majd Kórogyi Fülpös is lerombolta és kirabolta a települést.
Kéménd várát említette Lodomér esztergomi érsek is 1279-1290 körül, mikor egyik levelében kérte Óvári Konrádot, hogy ide fogadja be és védje az új pécsváradi apátot.
1280-ban a kiskéméndi jobbágyokat is említették, akik Nadicán voltak szőlőbirtokosok, s 1295-ben Kéméndi Sebestyén nevét, aki Konrád mester megbizottja volt.
A 14. század elején a kéméndi várhoz és uradalmához tartozó Hásságy, Tabód, Héder, Olasz, Gyula, Belvárd, Nyomja, Petre, Geréc és Töl településeket a szomszédos szentlászlói monostorral együtt Héder nemzetségbeli Henrik fia János foglalta el, Károly Róbert király azonban visszaadta Konrád fia Jakab árváinak, akik később Kéméndi, Gyulai és Baranyai vezetéknévvel voltak a település birtokosai. 1330-ban a Konrád fia Jakab unokái osztoztak meg birtokaikon.
Kéménd ekkor már 3 részből állt: a várból és az alatta kialakult Váraljából, Kiskéménd és Nagykéménd falukból. Híres hely lehetett, már ekkor vámhely volt, s vásártartási joggal is rendelkezett.
A török hódoltság utáni felszabadító harcok alatt a település elnéptelenedett, sokáig néptelenül állt, majd horvátok telepedtek le itt, az ekkor a pécsváradi apátsághoz tartozó birtokra.
1725-ben Fuldából származó német telepesek érkeztek a lerombolt faluba, ahol ekkor csak a középkori templom romjai látszottak. A telepesek keze nyomán épült ujjá a falu, s virágzó szőlőkultúrát alakítottak ki, s megkezdődött a pincesorok kiépítése is.
2001-ben már csak a lakosság 9%-a vallotta magát németnek.
2010-ben a Baranya Megyei Természetbarát Szövetség a Baranyai-dombságban új turistautakat alakított ki. Ennek kapcsán a terület turistaközpontja Máriakéménd lett, ahol egy 5,5 km-es körtúra indul a Nagy pincesoron át a Kegytemplomhoz. Kisebb leágazások vezetnek még a Vályús-forráshoz, Török-vár romjaihoz, Héhwald-kereszthez (volt Szent-kút). Máriakéménd, autóbusz-megállótól indul Feked felé a Baranyai zöldtúra, melynek teljes hossza 42 km.
1990–1994: Németh László (független)[6]
1994–1998: Rott Ferenc (független)[7]
1998–2002: Rott Ferenc (független)[8]
2002–2006: Rott Ferenc József (független)[9]
2006–2010: Rott Ferenc József (független)[10]
2010–2014: Fauszt József (független)[11]
2014–2019: Jeszán Csabáné (független)[12]
2019–2022: Görög Róbert (független)[13]
2022-től: Fábiánné Mester Rita (független)[1]
A településen 2022. július 24-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a korábbi polgármester – egyelőre tisztázatlan időpontban – lemondott tisztségéről.[14]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95%-a magyarnak, 7% cigánynak, 0,6% horvátnak, 15,9% németnek mondta magát (4,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 60,7%, református 5,4%, evangélikus 3,3%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 17,8% (12% nem nyilatkozott).[15]
A máriakéméndi kegyszobor és kegytemplom Binder János Fülöp rézmetszetén, 1774
Szent Márton templom - 1797-ben épült, copf stílusban.
Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt kegytemplom - A 15. században épült, majd 1746 és 1761 között átépítették, barokk stílusban.
Lásd még: Nagyboldogasszony-templom (Máriakéménd)
Híres búcsújáró Mária kegyhely. A búcsújáró hely kialakulása egy csodás jelenéshez kötődik. 1740 áprilisában a Szent Miklós templom romjai között néhány helybeli kislány füvet gyűjtött, amikor egy mélyedésben a kis Jézust karján tartó Szűzanya fényben tündöklő szobrát pillantották meg. A szobrot nem tudták kiemelni a földből, eltűnt. A jelenés hírére hamarosan közelről és távolról jöttek zarándokok. Ezért a falu bírója a búcsúsok követelésére a romos Szent Miklós templom szentélyét szalmával befedette, hogy ott misézni lehessen. Kéménd ekkor még az esztergomi érsekséghez tartozott, ezért 1754-ben az ügyet kivizsgáló püspöki visitator, gróf Esterházy Károly is Esztergomból jött. Búcsújárás honlapja
Nagy pincesor (A környék leghosszabb pincesora fehérboráról híres. Kitűnő panoráma élvezhető innen a Keleti-Mecsek vonulataira.)
Török-vár (A Vár-hegyen egy 13. századi kővár maradványai láthatók. A romok alatt van a Remete-lyuk, melynek barlangszerű mesterséges képződménye 10 m hosszan látogatható. A vár romjai megközelíthetők a KL jelzésen.)
Vályús-forrás (Kiépített iható forrás a volt vadászház közelében. Megközelíthető a kék rom jelzésű turistaúton.)
Lankás-forrás (A halastótól keletre az erdőben található, a zöld kör jelzésen. Csak időszakosan van vízkifolyása.)
Templom-forrás (A kegytemplomtól északi irányban 300 m-re található a műút alatt. A kék kör jelzés vezet ide. A környék legbővizűbb forrása, melyet a Mecsek Egyesület épített 2012-ben. Jó minőségű ivóvizet ad.)
↑ a b Máriakéménd települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. július 24. (Hozzáférés: 2022. július 25.)
↑ Központi Statisztikai Hivatal, https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=14483
↑ Máriakéménd (magyar nyelven). Központi Statisztikai Hivatal . (Hozzáférés: 2022. június 13.)
↑ http://www.ungarndeutsche.de/de/cms/uploads/Ortsnamen_ungarndeutsche.pdf Archiválva 2014. június 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés 2013 július 1)
↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 24.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 22.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 22.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 22.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 14.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 20.)
↑ Máriakéménd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2022. július 13.)
Györffy György: Baranya vármegye.
Máriakéménd az utazom.com honlapján
Máriakéménd a Via Sancti Martini honlapon
http://baranyaidombsag.ucoz.hu/ A Baranyai-dombság honlapja
A Bólyi járás települései
Babarc ·  Belvárdgyula ·  Borjád ·  Bóly ·  Hásságy ·  Kisbudmér ·  Liptód ·  Máriakéménd ·  Monyoród ·  Nagybudmér ·  Olasz ·  Pócsa ·  Szajk ·  Szederkény ·  Töttös ·  Versend
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Máriakéménd&oldid=25300160”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 22., 15:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.