hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu fr ja hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en an az ru sv bg ca cy da de eo es eu fr lt hbs_lat id ko it nl nb nb pl ro ru hbs_lat sl hbs_lat sv tr oc fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 16.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Beolvadtak a környező nemzetekbe, 1770 körül kb. 100 000 fő
A Wikimédia Commons tartalmaz Zaporizzsjai kozákok témájú médiaállományokat.
Zaporizzsjai kozákok (orosz változatban zaporozsjei kozákok (ukránul: Зaпopiжжя oroszul: Зaпopoжbe)) a mai Ukrajnában található Zaporizzsjai területen élt kozákok neve. Államszervezetüket Zaporozsjei Hadnak vagy hetmanátusnak nevezték és ennek a központja a Zaporizzsjai Szicsnek nevezett erődrendszer volt, melyet a kozákság bölcsőjének tekintenek. A zaporizzsjai kozákság a doni kozákokkal ellentétben elsősorban Lengyelország ortodox alattvalóiból került ki.
3 A zaporizzsjai kozákok társadalma
A zaporizzsjai kozák népesség a 14. század végén a 15. század elején alakult ki a Lengyel–Litván Unió déli részén. A Dnyeper folyó alsó szakasza mentén, telepedtek le. Az akkori időben peremterületnek számító részeket birtokló Visnevecki mágnáscsalád urai tették lehetővé, hogy az ukrán sztyeppén vadászó kalandor elemek röghöz kötődjenek.[1]
Ekkor ezt a területet „Vad mezők”-nek nevezték. Az itt kialakuló kozákság a doni kozákokkal ellentétben elsősorban Lengyelország ortodox alattvalóiból került ki.[1] A szabad sztyeppi földeken letelepülők megalapították saját állandó szállásaikat és táboraikat. Kezdetben több helyen kis erődítményeket, úgynevezett „szicseket” építettek (szics = erődítmény földsánccal, palánkkal, vizesárokkal megerősített település), a fő erődítmény idővel alakult ki. Az első ilyen valószínűleg 1556-ban Dmitro Visneveckij irányításával a Dnyeper Horticja nevű szigetén (Horticjai Szics) létesült.[2]
A kozák hetmanátus és a cári birodalom területe 1751-ben
Az erődítmény patkó alakot formázott és falai mögött fából épült házak és raktárépületek álltak. A szics közepén tér volt Mária Oltalma templommal, kúttal, a büntetés-végrehajtó hellyel (oszlop) és itt tartották a népgyűléseket, az úgynevezett vicséket.[3]
E körül álltak a kurinyok (hosszú téglalap alakú építmény, ahol a kozákok laktak. 38 kuriny volt.), az elöljárók házai, a kancellária épülete, lőpor- és fegyverraktárak. A folyóparti kikötő az erődön kívül volt. A külföldi követek és kereskedők lakhelye, a „görög ház” a kikötő mellett, az erődön kívül volt. A külső fala kihegyezett végű, szorosan egymáshoz illesztett hasított szálfákból épült. Az elnevezése is innen ered, ugyanis a szics szó ukránul azt jelenti hasítani.[3]
A Szics körüli szigetek búvóhelyei kis erődítmények voltak a katonai kincstár számára. Itt volt a flottilla horgonyzóhelye, a katonai kincstár rejtekhelye, és az ágyúk őrzési helye.
Visneveckij halála után az 1770-es évek elejére a szüntelen háborúik ellenére is a zaporizzsjai kozákok száma elérte a százezret.[3] A történelem során a Zaporizzsjai Szics helye is állandóan változott:
Orosz csapatok 1775-ben átfogó támadást intéztek a zaporizzsjai kozákok ellen, és elpusztították a Zaporizzsjai Szicset, melyet a későbbiekben újjáépíteni már nem tudtak.[3]
A zaporizzsjai kozákok társadalma[szerkesztés]
Zaporizzsjai Szics, történelmi-kulturális komplexum
A kozákok jogilag egyenlők voltak, azonban voltak gazdag és szegény kozákok közöttük. Egyben voltak egyformák, hogy minden kozák szavazati joggal rendelkezett.
Kozák köztársaság – katonai-politikai szervezet, választott vezetőkkel, egyenlő szavazati joggal.
Általános tanács – kül- és belügyek intézése volt a feladata. Itt vitattak meg minden fontos döntést.
Sztársina (kozák előkelőség) – irányította a Szicset. Minden tisztség választott volt és nem öröklődött. Fontosabb tisztségek: hetman (korlátlan hatalom), bíró, írnok, katonai vezetők, fegyvermester, tisztségviselők.
Kuriny – kisebb katonai közösség vezetője az atamán.[4]
Jellegzetes kozák fegyverek a puskák, a muskéták, a szablya, a harci kések, a tőrök, a buzogányok, a lándzsák, a csáklyák. Vértet vagy pajzsot nem viseltek.
gyalogság: 3 sorban áll a gyalogság = 1. sor lő, 2. adja puskát, a 3. tölti a puskát
lovasság – félkörben támad az ellenségre
a tengeri hadviselés alapja a sajka, gyors, könnyen irányítható csónak volt. Előfordult, hogy hajóikkal a kozákok átszelve a Fekete-tengert kalóztámadást intéztek az Oszmán Birodalomhoz tartozó Kis-Ázsia északi partjai ellen.[5]
A kozákok ezredekbe (perejaszlavi, kijevi, cserkaszi, csihirini, bilocerkvai, korszunyi ezred) és századokba voltak beosztva.
Lajstromozott kozákoknak nevezték azokat a zaporizzsjai kozákokat, akik a lengyel királyi hadsereg szolgálatába beválasztott kozákok voltak. A szolgálatért földet kaptak és fizetést. Vezetőjük szintén a hetman volt, de őket a király választotta. A lajstromozott kozákság létszáma nem volt állandó.
A zaporizzsjai kozákok állandó harcban álltak a krími tatárokkal, a törökökkel és sokszor harcoltak a lengyel-litván állam ellen is. De számos háborúban szolgálták a lengyel uralkodót többek között a törökök, a svédek, a moldvaiak, a németek és az oroszok ellen. A magyarok oldalán beavatkoztak a török háborúkba, főleg a tizenöt éves háborúba, alkalomadtán ugyan a magyarok, erdélyiek és románok ellen is harcoltak. A 16. században megindult az önálló kozák (ukrán) állam szervezése. A lengyelek ellen Bohdan Hmelnickij vezetésével 1648-ban fellázadt kozákok 1654-ben hűségesküt tettek Alekszej orosz cárnak. Cserébe Hetmanscsina területén autonómiát kaptak.[4]
1667-ben Oroszország és Lengyelország között felosztották Ukrajnát. Az oroszok azonban fokozatosan hozzákezdenek autonómiájuk felszámolásához. Ezért több kozák felkelés is kirobbant. Az északi háború idején Ivan Mazepa hetman a svédek oldalára állt. Azonban a függetlenségért küzdő kozákok lázadását 1709-ben XII. Károly támogatása ellenére Poltavánál I. Nagy Péter cár leverte. Ezt követően az addigi viszonylagos autonómiájukat tovább csökkentették, majd II. Nagy Katalin cárnő alatt végleg megszűnt a zaporizzsjai kozákság önállósága.
A zaporizzsjai kozákok levelet írnak a török szultánnak
Bohdan Hmelnickij és Tuhaj-bej Lwów mellett
↑ a b Karácsonyi Dávid: A kelet-európai sztyepp és a magyar Alföld, mint frontier területek. Földrajzi Értesítő 2008. LVII évfolyam 1-2 füzet 185-211 oldal. (Hozzáférés: 2010. február 1.)
↑ A kozákok kapcsolatai Moszkvával. Hromada.hu. [2009. június 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 1.)
↑ a b c d Az ukrán kozákság bölcsője a szics. Népújság, 2008. július 23. [2011. július 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 1.)
↑ a b A zaporozsjei kozákok levelet írnak a török szultánnak. Történelem mindenkinek, 2009. július 23. (Hozzáférés: 2010. december 18.)
↑ Maha László. Ukrajna története. karpatalja.com, 118. o.. Hozzáférés ideje: 2022. március 9.
A Wikimédia Commons tartalmaz Zaporizzsjai kozákok témájú médiaállományokat.
Зaпopoзbka Ciч (ukrán nyelven). sich.in.ua. [2011. szeptember 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 18.)
Zaporizhia (angol nyelven). Encyclopedia of Ukraine. (Hozzáférés: 2010. december 18.)
Zaporozsje az orosz történelemben (magyar nyelven). Huszadik Század. (Hozzáférés: 2022. április 11.)
Őskor és ókor (Kr. u. 300-ig)
Paleolitikum •  Mezolitikum •  Neolitikum •  Tripoljei kultúra •  Kimmerek •  Szkíták •  Szarmaták •  Antik városok a Fekete-tenger partvidékén
Hantok •  Antok •  Hunok •  Vendek •  Keleti szlávok •  Kazár Birodalom •  Kijevi Rusz •  kunok •  Theodoroi fejedelemség •  Chersonesos
Halics–Volhíniai Fejedelemség •  Kijevi Fejedelemség (Rusz) •  Litván Nagyfejedelemség •  Lengyel Királyság •  Arany Horda •  Krími Tatár Kánság
Zaporizzsjai Szics •  Rzecz Pospolita •  Hmelnyiscsina •  Hetmanscsina •  Kolijivscsina
Orosz Birodalom: Kisoroszország •  Szlobozsanscsina •  Novorosszija •  Kubán  •     Oszmán Birodalom: Csortomlini Szics •  Oleski Szics •  Dunai Szics  •     Habsburg Birodalom: Galícia •  Bukovina
Forradalom: UNK •  Ukrán Állam •  NYUNK •  Kubányi Népköztársaság •  Zöld Ukrajna •  KNK •  Galíciai Szovjet Szocialista Köztársaság
SZSZKSZ : USZSZK •  Holodomor •  Kárpát Ukrajna
Független Ukrajna •  Narancssárga forradalom •  2014-es forradalom •  2014-es népszavazás a Krím politikai státuszáról
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Zaporizzsjai_kozákok&oldid=24879468”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 26., 14:09
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.