hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu de hu hu sv hu nb hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da nb nb hu hu hu pt hu da hu hu hu en hu de hu en hu en hu da hu hu hu fr ru ar de en ru ru hu en cs de hu et en fr hu pl fr hu de hu hu de en hu pl hu hu en hu hu en hu hu en en hu en hu hu hu en hu en cs de hu et pl hu fr hu ceb hu hu hu fr de fr hu en hu de hu en de pt hu en hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr et ceb hu fr hu es hu ro hu pt hu pt hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl arz ku sv bg br ca hbs_lat da de el eo es et fa fi fr he is it ja ka ko it nl nb nb pl pt ro ru hbs_lat hbs_lat sv th tr fy zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Kristóf svéd király – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2019. január 26. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1448. január 6. (31 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz III. Kristóf témájú médiaállományokat.
III. Kristóf vagy Bajor Kristóf (dánul: Christoffer af Bayern), (1416. február 26. – 1448. január 6.) Dánia (1440-1448), Svédország (1441-1448) és Norvégia (1442-1448) királya a kalmari unió idején.
Kristóf 1416. február 26-án született Wittelsbach János, neumarkti palotagróf és Pomerániai Katalin hetedik, legfiatalabb gyermekeként. Apja Rupert német királynak volt a fia, anyja pedig VII. (Pomerániai) Erik dán, norvég és svéd királynak a húga. Kristóf Hohenzollern Dorottyát vette feleségül 1445-ben.
1439-ben Pomerániai Eriket lemondatták a dán és svéd trónról. A dán államtanács helyette unokaöccsét, a huszonhárom éves Kristófot választotta trónörökössé, és 1440-ben a viborgi országgyűlés megválasztotta királynak (koronázására csak 1443-ban került sor). Kristóf megállapodott Karl Knutssonnal, Svédország kormányzójával, hogy nagy kiterjedésű finnországi birtokokért cserébe támogatja igényét a svéd trónra, így 1441-ben svéd, majd 1442-ben norvég királlyá koronázták.
Uralkodása kezdetén két parasztfelkelés is kirobbant Dániában, egyik Funen szigetén, a másik Jütlandon. A funeni lázadást gyorsan sikerült elfojtani, ám a Henrik Reventlow által vezetett jütlandi 25 000 fős parasztsereg komolyan veszélyeztette Kristóf uralmát. Még mielőtt a király odaért volna, a helyi nemesség is összegyűjtötte erőit és a lázadók ellen vonultak. A parasztok hatalmas, három körből álló szekérvárat állítottak fel, védekezésül a páncélos lovasok ellen. A tábor előtti mocsárra is faágakat hordtak és földdel fedték be, hogy szilárd talajnak látsszon. A magabiztos nemesi hadsereg megrohamozta a tábort és a lovagok besüppedtek a lápba. A parasztok lemészárolták a csapdába esett lovagokat, a sereg vezérének holttestét szétvagdosták és darabjait figyelmeztetésül szerteküldték a vidék városainak.
A nemesek sorsán felháborodott Kristóf saját seregével északról közelítette meg a parasztsereg táborát. Mivel a lázadók jelentős létszámfölényben voltak, Kristóf amnesztiát ígért azoknak, akik leteszik a fegyvert. A Mors és Thisted szigeteiről érkezettek el is vonultak, amiért később gyáváknak és árulóknak nevezték őket. A király serege megrohamozta a szekértábort, és bár a parasztok hősiesen küzdöttek, nem tudtak sokáig ellenállni a páncélos lovagoknak. Több ezer lázadót lemészároltak, a túlélőkre súlyos adókat vetettek ki és megfosztva őket szabad paraszti státusuktól, jobbágysorba kényszerítették őket. Azontúl dán parasztnak halálbüntetés terhe mellett tilos volt késnél nagyobb fegyvert hordani magánál.
Megkoronázása előtt Kristóf ígéretet tett, hogy intézkedéseket hoz a magát Gotland szigetére befészkelő, és onnan kalózkodó korábbi király, Pomerániai Erik ellen. Valóban tárgyalásokba is kezdett a környező Hanza-városokkal és a Teuton Lovagrenddel, sőt magával Erikkel is, de csak egy egyéves fegyverszünetet tudott elérni.
Igyekezett visszaszorítani a Hanza-városok kereskedelmi monopóliumát; amennyire a lehetőségek engedték, elősegítette a kereskedelmet a balti-tengeri és holland városokkal.
Kristóf uralma alatt a kalmari unió országai függetlenebbek lettek, mint korábban, a nemesség több hatalomhoz jutott a korona rovására. Svédország pénzügyeit teljesen külön intézték és az ottani Titkos Tanácsba csak svéd arisztokrata kerülhetett.
Mikor roskilde-i rezidenciája leégett, Kristóf Koppenhágába helyezte át a királyi székhelyet.
1448. január 6-án a helsingborgi kastélyban a király lázas betegségben meghalt. Halálával kalmari unió ideiglenesen felbomlott, mert Dánia és Norvégia Oldenburgi Keresztélyt, míg Svédország Karl Knutssont választotta királyul. Kristóf felesége a következő évben férjhez ment az új dán királyhoz, I. Keresztélyhez.
Isten kegyelméből Dánia, Svédország és Norvégia, a vendek és gótok királya, Rajnai palotagróf, Bajorország hercege.
Dansk Biografisk Leksikon, vol. 7, Copenhagen 1980.
Politikens Danmarkshistorie, vol. 4 by Erik Kjersgaard, Copenhagen 1962.
Politikens bog om Danske Monarker by Benito Scocozza, Copenhagen 1998
Ez a szócikk részben vagy egészben a Cristopher of Bavaria című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
ISNI: 0000 0001 1597 5503
I. Harald ·  I. Erik ·  I. Haakon ·  II. Harald ·  I. Haakon Jarl ·  I. Olaf ·  Erik Jarl ·  Svend Jarl ·  II. Olaf ·  II. Haakon Jarl ·  Knut ·  Svend Alfivason ·  I. Magnus ·  III. Harald ·  II. Magnus ·  III. Olaf ·  Haakon Magnusson ·  III. Magnus ·  I. Eystein ·  I. Sigurd ·  (IV.) Olaf ·  IV. Harald ·  IV. Magnus ·  I. Inge ·  II. Eystein ·  II. Sigurd ·  II. Haakon ·  III. Sigurd ·  V. Magnus ·  Sverre ·  III. Haakon ·  Guttorm ·  II. Inge ·  IV. Haakon ·  VI. Magnus ·  II. Erik ·  V. Haakon
VII. Magnus ·  VI. Haakon ·  IV. Olaf
I. Keresztély ·  I. János ·  II. Keresztély ·  I. Frigyes ·  III. Keresztély ·  II. Frigyes ·  IV. Keresztély ·  III. Frigyes ·  V. Keresztély ·  IV. Frigyes ·  VI. Keresztély ·  V. Frigyes ·  VII. Keresztély ·  VI. Frigyes ·  (VIII.) Keresztély Frigyes
III. Károly János  ·  I. Oszkár  ·  IV. Károly  ·  II. Oszkár
VII. Haakon ·  V. Olaf ·  V. Harald
II. Olaf ·  VI. Erik ·  III. Olaf ·  I. Anund ·  III. Emund
Stenkil ·  VII. Erik ·  VIII. Erik ·  Halsten ·  II. Anund ·  I. Haakon ·  I. Inge ·  Svend ·  (IX.) Erik ·  Fülöp ·  II. Inge ·  Ragnvald ·
I. Magnus ·  II. Magnus
I. Sverker ·  VII. Károly ·  Kol ·  Boleszláv ·  II. Sverker ·  I. János
IX. Erik ·  I. Knut ·  X. Erik ·  XI. Erik ·  II. Knut
Folkung-ház (1229–1234, 1248/1250–1318, 1319–1364)
I. Birger ·  Valdemár ·  III. Magnus ·  Birger ·  IV. Magnus ·  XII. Erik ·  II. Haakon ·  IV. Olaf
I. Keresztély ·  János ·  II. Keresztély
Gustav Vasa • XIV. Erik • III. János • Zsigmond • IX. Károly • II. Gusztáv Adolf • Krisztina
X. Károly Gusztáv • XI. Károly • XII. Károly • Ulrika Eleonóra
Adolf Frigyes • III. Gusztáv • IV. Gusztáv • XIII. Károly
XIV. Károly János • I. Oszkár • XV. Károly • II. Oszkár • V. Gusztáv • VI. Gusztáv Adolf • XVI. Károly Gusztáv
1Más néven Estrisson-ház, valójában II. Olaf (†975) férfiági leszármazottjai, ebből következően az Yngling-ház. 2Lehetséges, hogy a Stenkil-ház mellékága. 3Valójában az Ulfing-ház mellékága, ebből következően Yngling-ház.
I. Dan ·  Humble ·  Lother ·  Skjöldr ·  I. Fridleif ·  Gram ·  Hading ·  I. Frodhi ·  II. Fridleif ·  Leif ·  Herleif ·  Hunleif ·  Áli ·  Oddleif ·  Geirleif ·  II. Frodhi ·  Wighlek ·  Wermund ·  I. Uffe ·  II. Dan ·  Hygelach ·  III. Frodhi ·  I. Olaf ·  Håvard ·  I. Halfdan (=III. Dan) ·  III. Fridleif ·  I. Hrothgar ·  II. Olaf ·  IV. Frodhi ·  I. Ingeld ·  II. Halfdan ·  V. Frodhi ·  II. Hrothgar ·  I. Helgi ·  VI. Frodhi ·  II. Ingeld ·  Hrólf ·  Hjørvard ·  I. Hrörek ·  VII. Frodhi ·  I. Harald ·  II. Harald ·  III. Harald ·  Ivar ·  VIII. Frodhi ·  III. Ingeld ·  IV. Fridleif ·  III. Halfdan ·  II. Hrörek ·  IV. Harald ·  I. Sigfred ·  III. Hrörek ·  Angantyr ·  II. Sigfred ·  IV. Halfdan ·  I. Ragnar ·  IV. Sigurd ·  I. Knut ·  VII. Halfdan ·  II. Godfred ·  IX. Frodhi ·  VII. Sigfred ·  IV. Olaf ·  II. Ragnar ·  IV. Godfred ·  IX. Harald ·  IX. Sigfred ·  VIII. Halfdan ·  X. Frodhi ·  V. Godfred ·  II. Helgi ·  I. Gorm ·  III. Helgi ·  II. Gorm ·  V. Olaf ·  Gyrd ·  Gnupa ·  Sigtrygg ·  I. Hardeknut ·  III. Gorm ·  I. Harald ·  I. Svend ·  II. Harald ·  II. Knut ·  II. Hardeknut (III. Knut)
II. Svend ·  III. Harald ·  IV. Knut ·  I. Olaf ·  I. Erik ·  Niels ·  II. Erik ·  III. Erik ·  Olaf Haraldsen (II. Olaf)  ·  III. Svend ·  V. Knut
I. Valdemár ·  VI. Knut ·  II. Valdemár ·  IV. Erik ·  Ábel ·  I. Kristóf ·  V. Erik ·  VI. Erik ·  II. Kristóf ·  III. Valdemár ·  IV. Valdemár ·  I. Margit
I. Keresztély ·  János ·  II. Keresztély ·  I. Frigyes ·  III. Keresztély ·  II. Frigyes ·  IV. Keresztély ·  III. Frigyes ·  V. Keresztély ·  IV. Frigyes ·  VI. Keresztély ·  V. Frigyes ·  VII. Keresztély ·  VI. Frigyes ·  VIII. Keresztély ·  VII. Frigyes
IX. Keresztély ·  VIII. Frigyes ·  X. Keresztély ·  IX. Frigyes ·  II. Margit
Középkorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kristóf_svéd_király&oldid=20919007”
A Sárkány Lovagrend tagjai
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2019. január 26., 20:36
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.