hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu de de hu hu cs hu en hu en hu oc de de hu pl hu hu en hu sk et sk sk hbs_lat hu hu nl pl hu ms sk hu hu hu hu hu hu hu de hu gl hu hu de hu sv hu hu hu hu hu hu rm hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu de de de de ja de de en en de hu hu hu en de pl en de de en de de de de de de hu cs de de hu de en de de en en hu de en en hu en en en en fr hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu sl hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Wuppertal (  kiejtése✩) város Németország, Észak-Rajna-Vesztfália tartományában, egyben a régió gazdasági és kulturális központja.
Beér-Seva (1977. szeptember 29. – )
Schwerin (1987. február 9. – )
Saint-Étienne (1960. január 12. – )
Schöneberg (1964. február 17. – 2000)
Matagalpa (1987. december 14. – )
Legnica (1993. június 15. – )
A Wikimédia Commons tartalmaz Wuppertal témájú médiaállományokat.
A Ruhr-vidéktől délre fekszik, a Wupper folyó mellett, kb. 30 kilométerre keletre Düsseldorftól, 40 kilométernyire északkeletre Kölntől és kb. 23  kilométerre délkeletre Essentől. A város határa 94,5 km, a területén a Wupper 33,9 km hosszú. A legmagasabb pontja a 350 méter magas Lichtscheid.
Területén Kr. e. 1000 körül telepedtek le az első lakosok. A 7. században germán törzsek telepedtek le. Egy századdal később szász településeket alapítottak a környéken. A 9. században a Frank Birodalom része lett a terület. 874-ben Sonnborgban templomot építettek. A 10. század végén Fliehburg településen volt a kölni érsek egyik rezidenciája.
A mai Wuppertal területén lévő települések legtöbbjét a 11. században említik először az írások: Cronenberg 1050, Barmen 1070, Elberfeld 1161, Schöller 1182, Ronsdorf 1246, Beyenburg 1298, Langerfeld 1304, Dönberg 1355 és Vohwinkel 1356.
A Német-római Birodalom megalapítása után a vidéken nagy méretekben folyt az erdőirtás, amely a 16. századig tartott. 1101-ben Adolf von Berg volt a terület grófja.
Elberfeldet a krónikák 1161-ben említik először. A kölni érsek 1176-ban a települést elzálogosította Engelbert von Berg grófnak. 1444-ben függetlenséget kapott a település és 1530-ban várossá vált. A városi előjogokat csak 1610-ben gyakorolhatta először és 1623-ban bővítették is. 1687. május 22-én 350 ház égett le a városközpontban. A városházát csak 1707-ben építették fel újra.
1815-ben a Porosz Királyság része lett mint kerületi székhely.
Barmen települést 1070-ben említik először az írások. 1244-ben a város virágzásnak indult Ludwig von Ravensberg grófnak köszönhetően. 1399-ben a frissen alapított Beyenburg része lett. 1808-ban Barmen város felkelt és 1815-ben az Elberfeldi Körzet része lett.
Wuppertal várost 1929. augusztus 1-jén hozták létre Elberfeld, Barmen, Cronenberg, Ronstdorf és Vohwinkel településekből. Ekkor a neve Barmen-Elberfeld. 1930-ban népszavazáson Wuppertal lett a város neve. Ez az egyesítés meglátszik a mai városképen. Ma is két központja van a városnak: Elberfeld és Barmen.
Elberfeld már 1444-ben városi kiváltságokat kapott. Szabadon megválasztott tanácsa, bírója, polgármestere volt. 1807-ben francia megszállás alá került a terület. 1845-ben életbe lépett a rajnai közösségi rendszer, amelyet 1857-től rajnai városi rendszernek neveztek.
Barmenben 1808-tól egy direktor irányította a várost. Alatta működött a 2 aldirektor és a 20 tagú törvényhatósági tanács. 1809-től a polgármester lesz a város első embere.
A második világháború után britek szállták meg a várost. 1949-ben az NSZK része lett.
A városi tanácsot legutóbb 2014 júliusában választottak. A 66 képviselő a következőképpen oszlik el:
66 képviselő az alábbiak szerint:
1855–1879 Wilhelm August Bredt
1879–1898 Friedrich Wilhelm Wegner
1898–1899 Johannes Gustav Brodzina
1912–1929 Paul Hartmann (DDP)
1814–1837 Johann Rütger Brüning
1837–1851 Johann Adolph von Carnap
1851–1872 Karl Emil Lischke
1873–1899 Adolf Hermann Jaeger
1930 Dr. Paul Hartmann (DDP)
1931–1937 Julius Friedrich (DVP)
1937 Wilhelm Eberhard Gelberg, (NSDAP)
1937–1940 Robert Friedrich, képviselő (NSDAP)
1940–1945 Heinz Gebauer (NSDAP)
1945–1946 Hans Bremme (CDU)
1946 Eugen Richter (FDP)
1946–1948 Robert Daum (SPD)
1948–1949 Otto Schmidt (CDU)
1949–1951 Robert Daum (SPD), 2. hivatali idő
1951–1956 Heinrich Schmeißing (CDU)
1956–1961 Hermann Herberts (SPD)
1961–1964 Heinz Frowein (CDU)
1964–1969 Hermann Herberts (SPD), 2. hivatali ideje
1969–1970 Johannes Rau (SPD)
1970–1984 Gottfried Gurland (SPD)
1984–1996 Ursula Kraus (SPD)
1996–2004 Hans Kremendahl (SPD)
2004-2015 Peter Jung (CDU)
2015 óta Andreas Mucke (SPD)
A város híres a függővasútjáról
Von der Heydt Múzeum: a belvárosban található múzeum a művészetek bemutatására. Néhány Picasso-festmény is található itt.
Bergi Villamos Múzeum: Cronenberg-Kohlfurtben található. 1987-ig mutatja be a villamosokat.
Óramúzeum: Elberfeld belvárosában található.
Friedrich Engels-Ház: Elberfeld és Barmen határán található.
Brauhaus: Barmen és környékét mutatja be.
Történelmi városcsarnok: Johannisbergben található.
Villanegyed: Elberfeld-West kerületben található. Számos villa található itt.
Autópályák (piros), Szövetségi út (sárga) és vasút (fekete) Wuppertalban
A vasúthálozat fejlett Wuppertalban. A város a Köln-Hagen, ill. a Düsseldorf-Hagen vasúti pályák mellett fekszik. A wuppertali főpályaudvar Elberfeldben található. A villamosoknak több végállomása is van Langerfeldben, Unterbarmenben, Steinbeckben, Sonnbornban és az állatkert mellett. Itt üzemel a híres Wuppertali függővasút is.
Több vonal (RE4, RE7, RE13, RB47, RB48, S8, S9, S11) a völgy teljes hosszán jár, menetidejük max. 30 perc.
A városban halad keresztül az A 46-os autópálya, amely Düsseldorfból indul. Az A1-es autópálya Kölnt köti össze Dortmunddal. Sonnborgban találkozik össze az A 46-os és az A 535-ös autópálya.
Egyesült Királyság South Tyneside
↑ https://www.statistikportal.de/de/produkte/gemeindeverzeichnis, Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2022. január 15.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Wuppertal&oldid=25099631”
Utoljára szerkesztve 2022. július 14., 21:31-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. július 14., 21:31
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.