hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl en cs de en fr hu en cs de hu hu fr hu hu hu en hu fr en hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar az ru bg ca mzn hbs_lat da de el eo es et fa fi fr de he hbs_lat hy id es it ja uz kk ta ko lb lt my nl nb pl pt ru hbs_lat sk hbs_lat sv ta en ceb tr fy uz zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 31.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Luna-program (oroszul: Hold) keretében érték el a szovjet űrszondák először a Holdat.
A szovjet katonai-ipari bizottság 1955-ben előterjesztette a Holdra való repülés tervét. A katonai rakétahordozó eszközök különböző típusai, teherhordozó képességük lehetővé tette, hogy közvetlen felemelkedéssel elérjék a szökési sebességet. A szállítható hasznos tömeg 400-1000 kilogramm közé volt tervezhető.
Szergej Koroljov irányításával az OKB–1 tervezőiroda dolgozta ki és építette meg az első holdkutató űreszközöket. Hordozóeszközként a háromlépcsős R–7 Szemjorka interkontinentális ballisztikus rakéta módosított változatát, a Luna (8K72) hordozórakétát választották. Az OKB–1 1958-ban kapott engedélyt a Hold-program tervezésére, kivitelezésére.
becsapódási módszerrel űreszköz juttatása a Hold felszínére,
video-tévékamera felvételeit átalakító segítségével, a rendelkezésre álló rádiócsatornán a földi vevőállomásra továbbítani,
tartalék űrszonda, hordozó eszköz biztosítása,
tervezve volt egy mini atomtöltet felrobbantása a Hold felszínének vizsgálatához
A felderítési adatok kiemelkedő szerepet játszottak az amerikai Hold-program tervezésében, gyakorlati megvalósításában. 1958. szeptember 2-án kormányutasításra gyorsítani kellett a Hold-programot.
Az OKB–1 tervezőiroda túlterheltsége miatt 1965-ben Szergej Koroljov javaslatára az egykori Lavocskin tervezőiroda és a Lavocskin Gépgyár átkerült a Szovjetunió Általános Gépipari Minisztériumának fennhatósága alá, és mint önálló szervezetnek átadták az űrszondákkal, így a Luna szondákkal kapcsolatos tervezési és gyártási feladatokat. Az első, már a Lavocskin vállalatnál készült Luna űrszonda a Luna–9 volt.
Az 1958-ban induló holdszondasorozatban 1980-ig az űrszondák három generációt képviseltek. A Luna–1 – Luna–3 űreszközöket az R–7 Szemjorka típusú interkontinentális rakétából továbbfejlesztett Luna hordozórakétával, a Luna–4 – Luna–14 szondákat háromfokozatú Molnyija hordozórakétával, a Luna–15 – Luna–24 szondákat Proton hordozórakétával Bajkonurból indították.
Mintegy 0,5 tonnás tagjainak, az egyszerű holdszondáknak (Luna–1, Luna–2, Luna–3) a Hold elérése és túlsó oldalának lefényképezése volt a feladata. A nemzetközi sajtó szerinti megnevezésük Lunyik holdszonda. A Luna–3 formájában, méretében, súlyában és műszerezettségében eltért elődeitől. Az új típusú űrhajó egyik feladata az űreszköz mozgásának lefékezése (biztosítva az üzemanyag ellátást), a jobb orientáció és stabilizáló rendszer, amit hideggáz-fúvókákkal biztosítottak. A nagyobb tömeg felemelése miatt először Föld körüli parkolópályára állították a szondát, majd az orbitális egység utolsó fokozatának újraindításával sikeresen elérték a második kozmikus sebességet, biztosítva a Hold megközelítését.
Mintegy 1,5 tonnás tömegű tagjai a holdautomaták, E–6 és E–6SZ típusú űrszondák (Luna–4-től a Luna–14-ig). A Luna–9-től kezdve leszállóegységük simán leszállt a Hold felszínére, másrészt holdszputnyikpályáról folytatták annak felderítését. A szondák felépítése, műszerezettsége, leszállóegysége alapvetően megegyezett elődeivel.
4 tonnás tagjai a holdrobotok (Luna–15-től Luna–24-ig), feladatuk szerint hármas tagozódást mutattak.
Talajmintát vettek a Holdról és azt analízis céljára a Földre szállították (Luna–16, Luna–20, Luna–24).
Önjáró holdlaboratóriumokat, Lunohodokat juttatott a Hold felszínére. A Luna–17 a Lunohod–1-et, a Luna–21 a Lunohod–2-t. A mobil járművek több tíz kilométeres terepen felvételekkel egybekötött részletes talajvizsgálatokat végeztek.
Hold körüli pályáról fényképezték és vizsgálták a Holdat és annak környezetét. Ezek a holdszondák a korábbi szputnyikok 1-3 hónapos működésével szemben már egy évig küldték mérési adataikat a Földre.
Luna E–1–1 – sikertelen kísérlet
Luna E–1–2 – sikertelen kísérlet
Luna E–1–3 – sikertelen kísérlet
Luna–1 – először közelítette meg a Holdat
Luna E–1–5 – sikertelen kísérlet
Luna–2 – becsapódott a Holdba
Luna–3 – felvételt készített a Hold túlsó feléről
Luna E–3–1 – sikertelen kísérlet
Luna E–3–2 – sikertelen kísérlet
Luna E–6–1 – sikertelen kísérlet
Luna E–6–2 – sikertelen kísérlet
Luna–4 – megközelítette a Holdat
Luna E–6–4 – sikertelen kísérlet
Luna E–6–5 – sikertelen kísérlet
Koszmosz–60 – sikertelen kísérlet
Luna–6 – megközelítette a Holdat
Luna–9 – először szállt le a Holdra
Luna–10 – pályára állt a Hold körül
Luna–11 – pályára állt a Hold körül
Luna–12 – pályára állt a Hold körül
Luna–14 – pályára állt a Hold körül
Luna–16 – anyagmintát hozott
Luna–17 – a Holdra vitte a Lunohod–1-et
Luna–19 – pályára állt a Hold körül
Luna–20 – anyagmintát hozott
Luna–21 – a Holdra vitte a Lunohod–2-t
Luna–22 – pályára állt a Hold körül
Luna–24 – anyagmintát hozott
Luna–25 – elmaradt indítás
Almár Iván: Űrhajózási Lexikon – 1981. Akadémia Kiadó/Zrínyi Katonai Kiadó ISBN 963-05-2348-5
A Wikimédia Commons tartalmaz Luna-program témájú médiaállományokat.
A Luna program űrszondái[halott link]
Sarló-kalapács a Holdon: 45 éve startolt a Lunyik-2
Luna-program. zarya.info. (Hozzáférés: 2012. január 11.)
Luna-1A. webcitation.org. [2012. január 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. január 12.)
Luna–1 ·  Luna–2 ·  Luna–3 ·  Luna–4 ·  Luna–5 ·  Luna–6 ·  Luna–7 ·  Luna–8 ·  Luna–9 ·  Luna–10 ·  Luna–11 ·  Luna–12 ·  Luna–13 ·  Luna–14 ·  Luna–15 ·  Luna–16 ·  Luna–17 ·  Luna–18 ·  Luna–19 ·  Luna–20 ·  Luna–21 ·  Luna–22 ·  Luna–23 ·  Luna–24
Csang-o–1 ·  Csang-o–2 ·  Clementine ·  Csandrajáan–1(MIP) ·  Hiten ·  GRAIL ·  LCROSS ·  Luna-program ·  Lunar A ·  Lunar Orbiter-program ·  Lunar Prospector ·  SMART–1 ·  Surveyor-program ·  SELENE (Kaguja) ·  Zond-program
Lunar Reconnaissance Orbiter ·  Lunar Atmosphere and Dust Environment Explorer ·  Csang-o–3 ·  Csang-o–4 ·  Csandrajáan–2 ·  Csang-o–5
Astrobotic / Puli ·  SELENE–2 ·  Luna-Glob
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Luna-program&oldid=25138735”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 31., 15:24
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.