fr en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu en hu it hu ca hu ko hu zh hu en hu fr hu en hu cs hu en hu en hu en hu hu hu en hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro la fi fr ro hu fi hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl fr en hu hu de fr de es hu hu ca hu es fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr ca fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu ca hu hu hu hu hu de hu hu hu sv hu hu hu hu en fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru en en hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de an ar en az uz ru sv bg br ca id hbs_lat vi cy da de el eo es et eu fa fi fr lt he hbs_lat it hy id fr es is it ja ka kk ko cs it it fr lt lv ru en be ru ru nl nb nb fr pl pms pt ro ru ru bxr es jbo hbs_lat en sk sl fy sq hbs_lat sv en th tr oc fy uz vi zh xmf zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 19.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a tóról szól. Hasonló címmel lásd még: Balaton (egyértelműsítő lap).
A Balaton 1989. március 17. óta a rámszari egyezmény hatálya alá tartozik, mint annak egyetlen magyarországi időszakosan védett területe[1]
A Wikimédia Commons tartalmaz Balaton témájú médiaállományokat.
Batsányi-kilátó Balatongyörökön, a 448 méter magas Boncsostetőn
A Balaton (költői nevén: „a magyar tenger”,[4][5] becenevén: Balcsi, németül: Plattensee, latinul: Lacus Pelso, horvátul: Blatno jezero) tó a Dunántúlon, Közép-Európa legnagyobb tava, Magyarország vízrajzának meghatározó eleme. Könnyen felmelegedő, sekély vize kiválóan alkalmassá teszi a fürdésre és sportolásra, élővilága rendkívül gazdag, a táj változatos vulkanikus kúpjaival sok tekintetben egyedi.[6]
Típusa geológiailag a Velencei-tóhoz hasonlóan tektonikus eredetű, sekély vizű ároktó. 77 km hosszú, legkisebb szélessége Tihanynál 1,3 km, legnagyobb 12,7 km Balatonvilágos és Balatonalmádi között,[7] átlagos szélessége 7,7 km, felülete 600 km².[2] Legmélyebb pontja a Tihanyi-szoros legmélyebb árkában az úgynevezett a „Tihanyi-kút”, ahol a tó medre 11-12,5 méter mélyen van.[3][8][9] Más forrás szerint a kút mélysége 10,67 méter. A Szántód-Tihany kompjárat[10] útvonalától mintegy 100-150 méterre keletre, a parttól körülbelül 300 méterre van.[11]
Az 59 800 hektár területen fekvő vizes élőhely keleti medencéjét a Tihanyi-félsziget választja el a tó többi részétől. Déli partjánál medre sekélyebb. Északi oldalán található a badacsonyi borvidék és a Tapolcai-medence, jellegzetes vulkáni tanúhegyeivel.
A Balaton és környéke Budapest mellett az ország turisztikailag leglátogatottabb területe, 2004-ben elnyerte az Örökségünk – Somogyország Kincse címet is.[12][13] Környékén gyógyfürdők, termálforrások találhatók. A „Balaton fővárosa” címet hivatalosan Keszthely viseli, de Siófok a déli part, Balatonfüred pedig az északi part fővárosaként tekint magára.[14] A tó környékét a közigazgatási széttagoltság jellemzi, mert három megyéhez, három tervezési-statisztikai régióhoz tartozik.
Minden évben megrendezik a tóhoz kapcsolódó három nagy tömegsporteseményt: a tókerülő Kékszalag Nemzetközi Vitorlásversenyt, a Révfülöp–Boglár közötti, a Balatont keresztben átszelő távúszóversenyt,[15][16] legújabban pedig a Fonyód-Badacsony-Fonyód útvonalon bármilyen kézi hajtású vízi járművel, illetve a Zamárdi és Tihany között oda-vissza 8 km távon a Balaton-átevezést.[17][18]
5.4.3 A tó környékére jellemző állatvilág
6.1 Őskortól a 18. századig
7 A magyar úszósport szülőhelye
10 A Balaton a művészetben
Magyar elnevezése a szláv „blato”, "boloto" (mocsár, láp, sár) szóból ered, amely viszont a görög "Baλtό"-ra vezethető vissza. Latin neve, a Lacus Pelso magyarul sekély tavat jelent. Szlovén, szerb, horvát nyelven Blatno jezero, szlovákul Blatenské jazero. Középkori térképeken gyakran „Balotin” vagy „Bolotin” (szláv balotnij = mocsaras) névváltozataban szerepel.
– Ravennatis Anonymi Cosmographia et Guidonis geographica[19][20]
– Névtelen ravennai geográfus: Cosmographia et Guidonis geographica, 700 körül[21]
A tó elnevezéséről Hunfalvy Pál a következőket írja: „Mind a Balatonra, mind a Fertőre a rómaiaknál csak a Pelso név divatozott. A folyónevek megmaradtak a rómaiak után, s átöröklődtek a magyarokra. A Pelso tónév megváltozik. A nagyobbikra talán már az avarok közt élt szlovénektől a Balaton (blató – sár) név ragad, s rajta marad a magyarok közt is, kik az ottani szlovéneket magokba olvasztották. A kisebbik tónak Fertő lesz a neve, mely magyar szó, ugyanazt jelentő, mint Balaton”
– Pannonhalmi Miklós és Sütheő László: A Fertő tó múltja, jelene és jövője[22]
Ludovicus Tubero így írt erről „cum lacu Peisone, quem incolae Balathonem dicunt. Est autem Báláikon, ita aquam perpetuo stagnantem Illyrici vocant, nobilis in terra Hungarica lacus . . .“[23] azaz „Balathon“-nak nevezik a Plinius Peisoját, mert így hívják az illyrek az örökké álló vizet.”[24]
Német elnevezése, a Plattensee, kicsit hasonlóképpen „lapos”, azaz sekély tavat jelent, egyben hangzásában közel áll a szláv névhez, ezért lehetséges, hogy kialakulásában a népi etimológia is szerepet játszott, azaz a német anyanyelvűek értelmet adtak a számukra idegen hangzású névnek (blatno – platten).[25]
A Balaton a Dunántúl közepén terül el, északon a Balaton-felvidék, nyugaton és délen a Zalai- és a Somogyi-dombság, keleten pedig a Mezőföld határolja.
A Balaton Magyarország legnagyobb tava, Európa-hírű természeti kincsünk. Legnagyobb mélysége Tihanynál 11-12,5 m, átlagos mélysége 3–4 m. A déli parton sekélyebb a víz, ezért nyáron hamar felmelegszik, fürdőzésre kiválóan alkalmas. Északi partján a Bakony déli előterét alkotó Balaton-felvidék szőlőkkel, erdőkkel borított hegyei emelkednek.
A Sentinel-2 műhold felvétele a Balatonról. A vizfelület smaragdzöld árnyalatait a tó kémiai összetétele és a tóban élő mintegy 2000 algafaj okozza. European Space Agency, ESA, 2019[26][27][28]
A Balaton-felvidék napsütötte lejtőin sok szőlőt és gyümölcsöt termesztenek. Nyáron a kellemes időjárás, az északnyugati szelek által terelgetett vitorlások, a harmonikus szépségű táj megnyugtató hatással van a pihenő emberekre. A legmagasabb vízállás (113,3 méter) a tatárjárás idején, valamint a török hódoltság korában volt.[29]
Cholnoky Jenő: A Balaton valószínű kiterjedése a római uralom végétől a honfoglalásig[30]
A Balaton 18. század végi középvízszintje Adriai alapszint feletti magasságban 106,5 méter körül alakult. A tó vízszintjének mesterséges szabályozása 1847-ben a Kiliti malom gátjának elbontásával kezdődött és a Sió-zsilip 1863-as ünnepélyes megnyitásával teljesült ki.[31]
Geológiailag a földtörténeti középkorban, a mezozoikumban lerakódott üledékes kőzeteken jött létre, amelyek kapcsolatban vannak az Alpok anyagát adó formációkkal. A Balaton medencéje a Dunántúli-középhegység délkeleti előterében húzódó, északkelet–délnyugati irányú süllyedéksorozat része. A tó medre térben és időben szakaszos süllyedés eredményeként kialakult poligenetikus medence.
A Tihanyi-félsziget földtani térképe, Lóczy Lajos geográfus „A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei” című művéből (1896)
A környező vulkanikus maradványok – többek között a badacsonyi bazaltorgona, a tihanyi gejzírkúpok, a hévízi hőforrások, a gulácsi, csopaki és füredi savanyúvíz-forrás – egy korábbi földtörténeti szakasz emlékei.[36] A Bakony–Balaton Geopark 3244 km2-es a Balaton-felvidék és a Bakony térségében található. A Kis-Balaton tájegység kivételével magában foglalja a Balaton-felvidéki Nemzeti Park területét, valamint a Magas-bakonyi Tájvédelmi Körzetet, a Somló Tájvédelmi Körzetet, illetve Fonyód térségét.[37] A geopark területén az iharkúti bauxitbányában, a talajszinttől mintegy 7 méteres mélységben,[38] egy homokkőpadból kerültek elő az első dinoszaurusz testfosszíliák, egy Magyarországon egyedülálló csonttemetőből.[39][40][41]
A tó vízmennyisége 1800 millió m³, 2,2 év alatt „cserélődik ki”. Vízgyűjtő területe 5774 km², fő táplálója a Zala folyó, de számos kisebb patak is folyik bele. Ilyenek például a Lovasi-Séd, az Aszófői-Séd, az Örvényesi-Séd, Ábrahámhegynél a Burnót-patak, az Eger-patak, Szigligetnél a Kétöles-patak vagy Balatonederics előtt a Lesence-patak. Vízszintje nyaranta a párolgás miatt csökken, ősszel és télen a csapadék miatt pedig emelkedik. A klímaváltozás hatásainak vizsgálata során azt állapították meg a kutatók, hogy az 1970-es évektől kezdődően nagyobb számmal fordulnak elő az átlagosnál szárazabb évek a tó vízgyűjtő területén.[42]
A Sió zsilipje Siófoknál 2009-ben.
A Balaton vizét a Sió vezeti le a Dunába
A Balaton vízállásai és vízszintingadozásai 1863-tól, a Siófoki-zsilip és vízmérce üzembe helyezésétől ismertek.[43] A Siót elzáró turzásokat mesterségesen először Galerius római császár törette át 292-ben, amikor zsilipet építtetett.[44] A tó mai vízszintjét alapvetően a 19. század végén működött Déli Vaspályatársaság Buda-Nagykanizsa vasútvonalának építésekor[45][46], a déli part vonalában 1861-ben létrejött vasúti pálya miatt kialakult, jelentős vízszintcsökkentés határozta meg. Az alacsonyabb vízszint miatt beépíthetővé és megművelhetővé vált a tó környezete az egyébként elmocsarasodott partmenti területeken is. A beavatkozás következtében pedig a Balatont a Dunával összekötő hajóút kialakítása is lehetővé vált.[47]
1891-ben épült az első falazott zsilip a Sió csatornán. 1908-ban kezdődött a csatorna első bővítése, amely 1936-ban fejeződött be. A mezőgazdasági és közlekedési érdekek mellett hamarosan megjelentek a turizmus igényei is. 1893-ban Cholnoky Jenő a Vízépítési Igazgatóság Vízrajzi Osztályának pontos mérései alapján a tó közepes mélységét három méternek számította ki. Lóczy Lajos geológus, „a Balaton tudósa”, az 1910-es években így írt a A Balaton földrajzi és társadalmi állapotainak leírása című művében a zsilipkezelés korabeli rendellenességeiről és anomáliáiról: „Az 1866. évi nagy leapadás idején sivatagszerű jelenségek mutatkoztak a délipart homokterületein; a berkek kiszáradtak, futóhomok sivított végig rajtuk. A közönség a szabályozást vádolta és szállómondása lett: „lopják a Balatont". Ennek ellenében 1879-ben annyira megáradt a tó, a zsilipkezeléshez fűzött reményeket meghiúsítva, hogy a víz 1 *93 m-es magasságával elöntötte a partokat. Siófokon, Balatonfüreden vízalatt állott a parti móló és a sétatér. „Kiöntenek bennünket, mint az ürgét*, „puskaport a zsilipnek, efféleképen szólt a haragos közvélemény. Nemcsak a hosszabb időközi nagy ingadozások, hanem ugyanazon évnek vízállása a Balaton két végén ellentétes kívánságokat támasztottak a tó vizének szabályozására nézve.”[48]
A második világháborút követően 1947. szeptember 22-én a Sió-meder újabb bővítésének befejezésekor megkezdődött a vízszint szabályozása. 1947. április 10-én 155 centiméter volt a Balaton legmagasabb vízszintje, ami két évvel később 1949. november 2-án már csak 22 centiméter volt.[49][50][51] A Dunával való összeköttetésre szolgáló Sió-csatorna megnyitása óta a Balaton vízszintjét egyensúlyban tarthatónak tartják a vízügyi szakemberek. Azonban volt már példa 243 centiméter ingadozásra is a legmagasabb és legalacsonyabb vízállású időszakok között.[52]
Vízkiemelő körgát a Balatonban a balatonaligai magaspartról[53]
A Balaton stabil vízszintjét a legutoljára 1976-ban felújított siófoki zsiliprendszer révén mesterségesen szabályozzák az Adria felett számított 104,5 méter középvízállásra.[54] 2017-ben a legmagasabb átlagvízszint február 8-án 125 cm volt, az éves minimumot a tó szeptember 7-én érte el 86 centiméterrel.[55] 2016-ban a Balaton nyári üzemi vízszintjét 10 centiméterrel kísérleti jelleggel megemelték, 2018-ban pedig a szabályozási vízszint-maximumát 110-ről 120 centiméterre emelték.[56]
Bővebben: A Balaton vízszintjének szabályzása
A tó sekélysége és a nyári meleg víz viszonylag alacsony viszkozitása miatt szél esetén gyorsan alakulnak ki rajta hullámok. Az uralkodó szélirány a tóra merőlegesen, északnyugati irányból fúj. A Balaton-felvidék hegyei-völgyei lüktetést idéznek elő a szélben, ami a tavon hirtelen hullámzást, illetve hullámmentes időszakokat okoz. A hullámok szokatlanul meredekek, amit a viszonylag sekély vízmélység, a meder interferenciája idéz elő. Az eddig legmagasabb hullámokat partközelben 1,82, a meder közepén 1,95 méternek mérték. A hullámok hossza 2-12 méter között mozog. A szél elülte után két óra szükséges a hullámok elcsendesedéséhez.
A Balaton Fonyód felől, háttérben az északi part legmagasabb tanúhegye, a Badacsony
A tóra hosszanti irányú tartós szél jelentős változásokat idézhet elő a Balaton különböző medencéinek vízszintjében. A tó víztömege mintegy 2 milliárd m³.[64] A tartós délnyugati szél 5-11 óra alatt a víztömeg nagy részét északkelet felé tolja el. Az eddig megfigyelt legnagyobb ilyen mozgásra 1962. május 14-én került sor, amikor 9 óra alatt Keszthelynél a vízszint 45 cm-rel csökkent, Alsóörsnél pedig 51 cm-t emelkedett. A keresztirányú áramlások, a partvonal tagoltsága és más tényezők miatt az ilyen jelenségek előrejelzése szinte lehetetlen.
Tartós északi szél esetén keresztirányú elmozdulás is lehetséges, ennek eddigi legnagyobb mért példája, amikor 52,7 cm-es vízszintcsökkenés volt Alsóörsnél és 37,5 cm-es -növekedés volt Siófoknál.
Ugyancsak a szél, valamint a Föld forgása befolyásolja az áramlások kialakulását is a tóban. Az uralkodó északnyugati szélnek megfelelően a fő áramlatok a felszínen az északi partról a déli felé haladnak, míg a tó mélyén a víz az ellenkező irányba áramlik vissza.
A magyar tudományos közéletben az 1970-es évektől széles körben ismertté váltak a balatoni vízminőség romlására utaló jelenségek. A Balaton környezetvédelme érdekében az MTA, majd az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal szervezésével és irányításával létrejött sokoldalú kutatási program keretében fellendültek a mederüledék vizsgálatok is.[65]
A Balaton fő vízszállítója a Zala
1980 óta fél fokkal emelkedett az évi középhőmérséklet, és 2000 óta sűrűsödtek a szélsőséges éghajlati, vízháztartási viszonyok a tó térségében. Ezek a változások hosszú távon a Balaton üdülőtó jellegű hasznosításának szempontjából nem fenntartható állapotot idézhetnek elő. Erre részben szabályozással, részben alkalmazkodással lehet felkészülni.[66]
A Balaton vizét egyesek a bársonyos, lágy, selymes, simogató jelzőkkel illetik annak ellenére, hogy ez manapság már inkább csak a belső nyílt vizére találóak, ahol a vízminősége továbbra is ivóvíz-minőségű, amint az a század első feléig csaknem mindenütt volt a legalább másfél méteres vízoszlopban.[73]
Cholnoky Jenő: „a teljesen tisztának gondolt vízben is van valami, mérhetetlenül finom lebegő anyag s ez csak a legfinomabb rezgésű fénysugarakat, a kéket és ibolyaszínűt tudja szétszórni”[74]
Összetételét tekintve egyedülálló, egyesek Balaton-víznek is nevezik.
Sekély vizének átlátszósága nagymértékben változik a szél erősségétől függően. Csendes időben a napfény lehatol a fenékre viharos időben az átláthatóság kevesebb mint fél méter.
Cholnoky Jenő földrajztudós szerint, ha a víz nem egészen tiszta és áttetsző, akkor nem kék, hanem zöldeskék színűnek látszik.[77] Ez nem jelent szennyezettséget, az üledék 98%-a ásványi anyag.
A Balatont télen rendszerint 30-60 napon keresztül jég borítja. A jéggel fedett Balaton vizéből a lebegő ásványi részecskék kiülepednek, ezért az kristálytiszta megjelenésű. A fagypont körüli hőmérsékletű vízben az élővilág működése nem szünetel, az algák fotoszintézise miatt a víz túltelített oxigénben. A tó vize 2,2 év alatt cserélődik ki.[78]
2018. augusztus közepén keresztirányban, két méter mélységben végigmérték a Balaton keleti medencéjének vízhőmérsékletét, ami mindenütt 27,4 fok felett volt, ami abszolút rekord.[79]
A tó vízminősége évről-évre erősen foglalkoztatja a fürdővendégeket
Az ország népszerű tavának vízminősége fontos tudományos, környezetvédelmi és főleg a turizmus révén gazdasági kérdés is, ami a közvéleményt is erősen foglalkoztatja.
A Kis-Balaton hídja a Kányavári-szigetnél
A tó átlagvízállása 2022. május 1-jén 105 cm volt, 1921 és 2021 között 67 olyan év fordult elő, amikor ezen a napon a tó átlagvízállása ezen érték alatt volt. 1949-ben 57 cm, 2003-ban 70 cm.[89] 2009 májusában a part mentén élőknek, nyaralóknak bosszúságot okoztak a hatalmas tömegben rajzó árvaszúnyogok. A nagy tömegű rajzást a gyorsan felmelegedő víz okozta. Az árvaszúnyogok hasznos tagjai a Balaton élővilágának, szerepük az üledék tisztításában és ezen keresztül a vízminőség fenntartásában kiemelkedő jelentőségű. Az árvaszúnyogokat erősen vonzza a mesterséges fény, így ezek körül (pl. utcai lámpák) éjszaka is hatalmas tömegben fordulnak elő. A kifejlett rovar a víz felszínén bújik elő, majd elrepülése után a levedlett bábbőrt (exuviumot) hátrahagyja. Mivel a kibújás szinkronizált, ezért rajzáskor a vízfelszínen hatalmas mennyiségű bábbőr úszik. Erősebb hullámzás esetén a bábok által kiválasztott váladék felhabosodik. Ez okozza, hogy az árvaszúnyogok kibújása idején a Balaton vize habosnak, szennyezettnek tűnik, és kellemetlenné válik az úszás, fürdőzés. A jelenség természetes, és az emberi egészségre teljes mértékben ártalmatlan, ennek ellenére a felszínen lebegő szúnyogbőrt emberi ürüléknek vélték az emberek, így elterjedt az a hír, hogy a hajók wc-tartályának a tartalmát a tó vizébe eresztik.
Az első tömeges halpusztulás (500 tonna hal) 1965-ben következett be az intenzív mezőgazdálkodás követkzetében. 2009. május végén a tópart különböző területein figyelték meg az angolnák pusztulását. Az elpusztult angolnákból vett minta úszóhólyag élősködő fonálféreg (Anguillicola crassus)[91] fertőzöttséget mutatott.[92]
A Balaton vizét aszályos időszakokban csak a zsilip zárva tartásával lehet megtartani a kívánt szinten.[94]
A Balaton a Kárpát-medence délnyugati széléhez közel terül el, így a medence egészére jellemző, óceáni és mediterrán hatásokkal módosított mérsékelt kontinentális éghajlaton belül az átlagosnál erősebbek az óceáni és a mediterrán hatások.
Jégvitorlás Tihanynál. Telente a tó többnyire befagy, a jégréteg vastagsága 20-30 cm is lehet[95]
A napsütéses órák száma évente átlagosan 2000 körül mozog és a júliustól szeptemberig tartó időszakban mindössze 5-6 teljesen borult nap valószínűsíthető.[96] A legmelegebb hónapok a június, július és augusztus. A legnaposabb hónap a június. A legkevesebb csapadék augusztusban és szeptemberben hullik, átlagosan hat-hat esős nappal.
Maga a tó jelentős hatással van környezete mikroklímájára. A hatalmas víztömeg fölötti páradús levegő kiegyenlítő hatást gyakorol annak hőmérsékletére, amely nyáron a tó körül jellemzően hidegebb, ősszel és télen melegebb, tavasszal hűvösebb mint a tótól távolabb. A vízparton a nappali és az éjszakai hőmérséklet közötti különbség is lényegesen kisebb, mint távolabb.[97]
A Bakony és az Alpok közelségének köszönhetően az ország legtisztább levegőjű területe.[98]
A víztükör visszaveri a ráeső napfény jelentős részét, emiatt az északi part déli kitettségű hegyoldalai kiváló szőlőtermő területek, amit már a rómaiak is felismertek.
A tó sekély vize a napsütés hatására könnyen átmelegszik, tartós nyári kánikulában akár 28-29 fokos is lehet. (A vízhőmérsékletet hivatalosan Siófoknál, 1 m mélységben mérik. Csendes időben közvetlenül a felszínen a víz hőmérséklete ennél több fokkal magasabb, mélyebben pedig alacsonyabb. Nagyobb vihar, hullámzás esetén ezek az értékek kiegyenlítődnek, és a víz „hivatalos” hőmérséklete erősen visszaesik.)
Telente a Balaton vize rendszerint befagy, a jégréteg vastagsága elérheti a 20-30 cm-t. A kijelölt helyeken vízimentők felügyeletével lehetőség van fakutyázni, korcsolyázni, sőt jégkorongozni is.
Fakutya a Balatonvidéken használt jégszánkó; egy szántalpra erősített székforma szerkezet, a benne ülő egy vagy két szeges bottal hajtja a jégen. Ujabban sportcélokra használják. Gyorsan siklik a jégen, miközben súrlódása élesen nyikorgó hangot ád
Kivételesen kedvező időjárási viszonyok esetén át is lehet kelni a teljes tavon, ha kellően vastag a jég.[100][101] A jellegzetes rianások, enyhülés idején hosszú hasadások a jégtakarón, erős hangjelenségek mellett, az összehúzódó jégfelület miatt jönnek létre. Megfordítva, fokozódó hideg hatására a jégtakaró kitágul, a lemezek egymásra, illetve a partra torlódnak és turzások alakul ki. A torlaszok kisebb enyhüléskor szétolvadnak, a helyükön széles, nyílt vízszalag, rianás keletkezik.[102][103]
Balatoni panorámakép a révfülöpi millenniumi kilátótoronyból
A Keszthely és Tihany közötti medencében az uralkodó szélirány – helyi szóhasználattal főszél – északi, Tihany és Kenese között északnyugati. A délnyugati és délkeleti szelek inkább a vitorlás szezonon kívül, ősszel és télen gyakoribbak.
Viharjelző a siófoki mólón
A Balatonnál hivatalosan 1934. július 8-án kezdődött meg Hille Alfréd[105] repülőezredes, meteorológus, a katonai és a polgári repülésmeteorológiai hálózat megszervezőjének kezdeményezése nyomán, a viharok előrejelzése.[106] 2012-ben megújult a tó új viharjelző rendszere, amikor az INCA finomfelbontású (1 km), ultrarövidtávú előrejelző rendszer fejlesztésének eredményeképpen lehetővé vált a Balaton három medencére történő felosztása. Az új szektorokra való felosztással egy Keszthelytől Badacsonyig tartó nyugati, egy Badacsonytól Tihanyig tartó középső és egy Tihanytól Keneséig tartó keleti virtuális medence jött létre. Ezzel pontosabbá és finomabbá vált a balatoni viharjelzés.[107] A Balatonon minden év április elsejétől október harmincegyedikéig vihar-előrejelző, illetőleg viharjelző szolgálat működik.[108][109]
A tó körül több mint harminc stabil és néhány „mobil” viharjelző állomás továbbítja fényjelzéseivel az Országos Meteorológiai Szolgálat riasztásait.
I. fokú jelzés – erős (40–60 km/h közötti) szélre a lámpák percenként 45-ször villannak fel
II. fokú jelzés – a viharos (60 km/h-t meghaladó) szélre a lámpák percenként 90-szer villannak fel[110]
Bővebben: Balatoni viharjelző szolgálat
A tó élővilágának jelentős részét a szabad szemmel általában nem látható algafajok teszik ki, amelyek a Balaton legfontosabb szervesanyag termelői és újabb és újabb fajok kerülnek elő a tóból.[111] Kutatások szerint a biomassza több mint 98%-át a Microcystisflos-aquae fitoplankton alga határozza meg, amely időszakonként a világoszöld, sávos balatoni „vízvirágzást” is okozza.[112] Az algák mennyiségét alapvetően a tápanyagterhelés hosszútávú alakulása szabja meg.[113] A tó algásodását (eutrofizáció) csökkenteni kell, mert az idegenforgalmi vonzerejét csökkenti a folyamat.[114] A nyaralók számára kedvező, hogy a 2010-es évek végére újra visszatért a tóba a tiszta vizet kedvelő fecskemoszat.[115]
A Balatonba 2009 táján betelepült Kvagga kagyló (Dreissena bugensis) [116]
Az inváziós fajoknak nagy lehet a hatásuk az édesvizekben, ahol a fajok kihalása sokkal nagyobb mértékű, mint a szárazföldi területeken. A Balatonban őshonos tavikagylón (Anodonta cygnea) kívül, ma már szaporodik néhány invazív faj is, mint az 1930-as években uszályokon behurcolt vándorkagyló, a hatalmasra növekvő amuri kagyló (Anodonta woodiana), a kvagga kagyló (Dreissena bugensis), és az ázsiai ehető kosárkagyló (Corbicula fluminea) is.[117][118] Az 1962-es, távol-keleti halak telepítésekor a tóba került amuri kagyló nem őshonos a Balatonban, de a magyarországi vizekben sem.[119] Ez az inváziós faj, széles ökológiai tűrőképességű fajként veszélyt jelenthet az őshonos kagylófajokra.[120] A kutatók feltevései szerint az idegenhonos és invazív kagylófaj 2000 táján a hasznos halivadékokkal juthatott be a Balatonba. Az amúri kagyló jellegzetessége, hogy ektoparazita lárvái a halakon tapadnak meg és azok gazdaállatként szolgálnak a teljes kifejlődésig. A metamorfózis ideje alatt a kifejlett héjkezdeménnyel rendelkező kajmacsos lárva a hal hisztolízissel feloldott és elfolyósodott szöveteit használja fel az átalakulásához.[121][122]
Jellegzetes nádas a tó kenesei partján. A balatoni nádasok területe megközelítőleg 12 km², amelynek 73%-a az északi parton van[123]
Tavi káka (Schoenoplectus lacustris)
Ligeti László a A Balaton szabályozása című, 1974-es tanulmányában így ír a növényzet 20. században megjelent változásáról és annak hatásairól, mivel a déli parton: „…a századfordulóig nem volt vízi növényzet, az átlagos vízállás pedig magasabb, s a partvonal és egységesebb volt mint ma. A nád, a sás (carex) és a hínár egyre rohamosabbá, sőt napjainkra veszedelmessé vált terjedése — a vízszintszabályozás és a vízszennyezés következménye …” [50] A hínárféléket a balatoni strandokon is megtaláljuk közülük gyakoribbak a süllőhínár-fajok Füzéres süllőhínár (Myriophyllum) és a békaszőlő-fajok (Potamogeton). Az elsősorban a közönséges nád (Phragmithes australis) által alkotott nádasok a part mentén, leginkább az északi parton maradtak fenn. Egy 2017-es feltérképezés szerint mintegy 1205 hektár nádas volt a Balaton medrében, az öt évvel korábbi 1230 hektárral szemben.[124][125] Társulásalkotó növénye elsősorban a keskenylevelű gyékény (Typha angustifolia) és többek között a tavi káka (Schoenoplectus lacustris), valamint a zsombéksás (Carex elata). A nádasokat és állatvilágukat a települések, elsősorban az idegenforgalmi létesítmények, strandok bővítése, horgászállások, kikötők építése veszélyezteti. A balatoni nádasok biomasszáját vizsgáló Zlinszky András[126] limnológus, az Balatoni Limnológiai Intézet Hidrobotanikai Osztályának tudományos munkatársa szerint a cél az, hogy a Balaton ökológiai rendszerében a szakemberek segítségével az algadominált állapotból eljussanak a hínárdominált állapotba.[127] A tó környékének rendkívül gazdag növényvilágára jellemző, hogy a molyhos és cseres tölgyes erdőségek a legelterjedtebbek, amelyeket sok helyütt telepített fenyőerdők váltanak. Különleges fenyőféléket tekinthet meg az érdeklődő a Folly Arborétumban Badacsonyörsön. A Balaton-felvidéki Nemzeti Park címernövénye, a Balaton-felvidék néhány láprétjén nyíló lisztes kankalin (Primula farinosa)[128] mellett több más pompás szirmú virág is honos itt, ilyen a tavaszi hérics, a fekete kökörcsin és a citromillatú nagyezerjófű.[129]
A kutatók tapasztalatai szerint a Balaton vízgyűjtő területén legáltalánosabban előforduló halfaj a bodorka vagy búzaszemű keszeg (Rutilus rutilus) , az összes halfogás 32,15%-a[130]
Széchenyi így írt 1846-ban a Balatonról és legértékesebb haláról a fogasról: „Nincs arrul bizonyos tudomásom, a Balatont egészen le lehetne-e csapolni; de annyit hiszek, ha lehetne is, bűn volna illyest cselekedni. Legelsőben is, mert egy, körülbelül 12 mértföld hosszú gyönyörű vizcsatornát képez, mellyet emberi kéz nem birna nagyobbszerű szabásokban kiállitni, és melly csak nekünk látszik rövidnek, mert pangó állapotban sínylünk; ámde polgárisodott körülmények között – nézd az angol, nézd a holland földet – igen hosszú volna, hol még a sokkal rövidebbek is – minthogy a mezők kertekké válnak, és a kis mező is már nagy kert – bámulatos élénkséget szűl. És aztán, mert nem egyedűl kenyérbül él az ember; és végkép is csak az a koszorúzott bölcs, ki a hasznost kellőleg tudja vegyítni a kellemessel. Mig végre bármi kis nyomatékunak látszassék is ez lenni, bizony még a jóizű fogasért is, melly minden édes vízi halak királya s olly kirekesztőleg magyar hal, megérdemli a Balaton, hogy Carthagoként el ne töröltessék.” A Balaton, lévén hazánk legnagyobb állóvize, halfaunája nagyon értékes. Az érdeklődők a legrészletesebben a Balatoni Vízivilág Látogatóközpontban[131] tájékozódhatnak a vidék halaival. A tóban, a vele összefüggő Kis-Balatonban és a vízgyűjtő területén található 40 vízfolyásban 37 halfaj fordul elő, ebből a Balatonban 15-17 faj él meg. Az itt élő halak 80%-át a keszegfélék alkotják. Ezek közül a leggyakoribb a dévérkeszeg, a karikakeszeg, a bodorka és a vörösszárnyú keszeg.[132] A vízgyűjtő vízfolyásainak többsége erősen módosított (rendezett meder, vízszennyezés, idegenhonos fajok betelepítése stb.) víztestnek minősül, magában a Balatonban az elmúlt évtizedekben komoly erőfeszítések történtek a módosulások hatásainak csökkentésére. Ökológiai problémákat okoznak a betelepített vagy kiszabadult idegenhonos, inváziós fajok: kínai razbóra, amur, fehér busa, pettyes busa, ezüstkárász, a naphal, de az ikrapusztító fekete törpeharcsa is.[133] Becslések szerint a teljes balatoni halállomány csaknem harmada víztisztítási feladattal a tóba került, fehér (Hypophtalmichthys molitrix) és pettyes (Aristichthys nobilis) busa, a planktonevő hal feltehetően nem szaporodik a Balatonban. Az 1970-es és 1980-as években telepített busa öregedő példányai várhatóan elpusztulnak majd a busagyérítés és a szelektált ökológiai lehalászás hiányában.[134][135][136] Korábban a szintén tájidegen, 1962 és 1991 között halászati céllal betelepített 83 millió[137][138] angolnaivadék (Anguilla anguilla) is gondot okozott az ismétlődő tömeges pusztulásaival.
2018-ban a Balatonban élő ponty (Cyprinus carpio L.) is, illetve a Balaton vízgyűjtő területén szaporított és nevelt, élő, hűtött vagy fagyasztott formában kereskedelmi forgalomba kerülő fogassüllő (Sander lucioperca) is megkapta a „balatoni hal” oltalom alatt álló földrajzi jelzést[139]
Egy 2010-ben lefolytatott kutatás szerint a balatoni angolnaállomány európai viszonylatban az egyik legidősebb (az angolna példányok átlagos életkora 24,9 év). Kimutatták, hogy a vándorlásában akadályozott, túlkoros balatoni angolna szaporodó képessége nagyon lecsökkent.[140] A víz fenekén élő táplálékkészlet drasztikusan lecsökkent, az angolna ezáltal konkurensévé vált más őshonos balatoni halfajoknak.[141] Újabban az amurgéb (Perccottus glenii) terjedése tapasztalható a vízgyűjtőn, ez korábban csak a Tisza-mentéről volt ismert halfaj. Megjelenése azonban nem jó hír, a gyorsan terjedő inváziós halfaj komoly veszélyt jelenthet elsősorban az őshonos és endemikus lápi póc (Umbra krameri) állományára, mivel azt élőhelyéről gyorsan kiszoríthatja. A Balaton legismertebb halfajai a garda (Pelecus cultratus) és a fogassüllő (Lucioperca lucioperca). Előbbinek itt van a legnagyobb hazai állománya; korábban komoly halászati jelentősége is volt. Miután a NÉBIH 2015. november 27-én kelt határozatával a Balaton vízterületét különleges rendeltetésű vízterületté nyilvánította,[142] megszűnt a halászat a tavon, ezzel a korábban szintén halászott és helyi gasztronómiai specialitásnak számító balatoni fogas sem szerepel már a környező éttermek kínálatában, ezért a „balatoni” fogassüllő a part menti éttermek konyháiba mélyhűtve érkezik Ukrajnából.[143][144] A horgászok, 70 cm feletti fogassüllőből naponta csak egy darabot tarthatnak meg. Tilalmi idővel (március 1. – április 27.) és méretkorlátozással (35 cm) is védett.[145]
A Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zrt. a Balatoni Halászati Zrt. jogutódjaként 2009 óta az ökológiai szemléletű halgazdálkodás megvalósítója a tavon. A 2013-ban leállított balatoni halászatot követően feladata, a különféle halfajok okszerű pótlása, azok felnevelése,[146] a halőrzés, valamint az elhullott haltetemek begyűjtése és ártalmatlanítása.[147] Rendszeresen telepítenek egynyaras süllőt is.[148][149] Egy tanulmány szerint a Balatonba évente 350 tonna pontyot (Cyprinus carpio L.) telepítenek. Az őshonos nyurga pontyok (Cyprinus carpio carpio morpha hungaricus) helyét átveszik a pikkelymentes, tenyésztett tükörpontyok vagy más néven tükörpotykák, tükrös pontyok (Cyprinus carpio carpio morpha domestica).[150][151] A másodnyaras pontyot ősszel telepítik a tóba.[152] A horgászok hasznos információkhoz juthatnak a Balatoni Horgászturisztikai Adatbázis honlapján, hogy könnyebben megtalálhassák a számukra fontos és érdekes szolgáltatókat és horgászhelyeket.[153]
Lásd még: Balatoni halfajok listája
Az egyik legismertebb horgászható halfaj a Balatonon a fogassüllő (Sander lucioperca)[154][155]
Tihany község egyik címerállata[156] a garda (Pelecus cultratus)
Balin (más néven ragadozó őn)
Bodorka (Rutilus rutilus L.)
Fejes domolykó (Squalius cephalus)
Reöthy Ferenc szakíró 1975-ben megjelent, A Balaton halászóhelyei című műve többéves kutatómunka eredménye, amelyben teljes képet kaphatnak a horgászok a Balaton egykori halászóhelyeiről.[157][158]
A tó vízminőségének javulásával jelentősen csökkent a tó haleltartó képessége.[159] Az MTA Balatoni Limnológiai Kutatóintézetének munkatársa Specziár András 2012-ben azt nyilatkozta, hogy a fogható halállomány közel 60 százalékát fogják ki a horgászok a tóból.[160] 2002. november 16-17-én rendezték meg az első hagyományőrző Garda Fesztivált Tihanyban, amelyet évente a település halászmúltja előtti tisztelgésként rendeznek. A garda legalább akkora sajátossága a Balatonnak, mint Tihanynak, mert más vizeinkben nincs az ittenihez hasonló populációja.[161]
2017-ben Bíró Péter akadémikus, az MTA ÖK Balatoni Limnológiai Intézet kutatóprofesszora így nyilatkozott a tó halállományáról: „Amikor nagyon kritikus helyzetben volt a tó, akkor ez a halállományon is nyomot hagyott. Az egyre inkább szaporodó, tömeges halpusztulások jelezték, hogy baj van a tóval. A tihanyi kutatások lettek az alapjai annak a biológiai és művi beavatkozásnak, ami helyrehozta a tó vízminőségét. Most is kristálytiszta, átlátszó a víz. Ennek azonban olyan biológiai hatásai vannak, hogy kevesebb a haltáplálék-szervezet, és ez magával vonja, hogy ritkul a halállomány. A meglévő fajok azonban jobban érzik magukat.”[162]
Az egykori Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium kezdeményezésére 2004-től minden év július 31-e a balatoni halak napja.[163]
A balatoni ponty horgászrekordot egy 32,22 kilogrammos ponty tartja, melyet Balatonszepezd környékén fogtak ki a tóból.[164]
A bütykös hattyúk a tőkés récékkel együtt gyakran keresik az ember társaságát. A hattyúk a Balatonon április második felében kezdenek fészkelni és a fiókákat jellemzően május első felében hozzák elő a vízre[165]
A tó Európa egyik legjelentősebb vízimadár-élőhelye. Kiterjedt nádasai számos madárfaj számára nyújtanak fészkelő helyet. Bár a vadon élő fajok többnyire kerülik az embert és az emberi tevékenységekkel járó zavarást, néhány olyan is akad, amelyik alkalmazkodni tud ehhez, illetve kihasználja.
A legismertebb madár, a Balaton legnagyobb röpképes madara, a bütykös hattyú (Cygnus olor), amely a nádasban építi nagy méretű úszó fészkét, fészekhagyó fiókáit azonban kikelésük után gyakran a strandok közelében neveli fel, ahol könnyen jut hozzá a táplálékhoz, mivel a nyaralók rendszeresen etetik őket. Egy 2014-es áprilisi felmérés során 46 fészkelő párt észleltek a tavon, amelyeknek 72%-a az északi parton tartózkodott. A tavon tartósan mintegy 500 egyed tartózkodik.[166] Hasonló viselkedést figyelhetünk meg a mindenütt gyakori tőkés réce (Anas platyrhynchos) esetében is, amelyek a hattyúkkal együtt gyakran keresik az ember társaságát. A Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület hagyományosan évente szervezi a „Balatoni hattyú road show”-t, ahol az érdeklődők testközelből is megismerkedhetnek a látványos hattyúgyűrűzéssel és a Balaton egyik emblematikussá vált madarával.[167]
A zavarást viszonylag jól tűrő, emiatt gyakran szem elé kerülő fészkelő fajok közé tartozik még az apró halakkal táplálkozó kis vöcsök (Podiceps ruficollis), a fekete tollazatú és fehér csőrű szárcsa (Fulica atra) is. Utóbbi növényevő, jellemzően a part közelében táplálkozik. A nádasban rejtett életet élő törpegém (Ixobrychus minutus) néha meglepően kis kiterjedésű nádasokban is megtelepszik, fiókanevelés idején sokszor látható amint két nádas közt átrepül ez a galamb méretű karcsú madár. A nádi énekesmadarak közül a nádirigó (Acrocephalus arundinaceus) gyakori és könnyen észrevehető jellegzetes éneke miatt. A víz és a nádas határán telepszik meg emiatt is feltűnő faj.
A tó környékére jellemző állatvilág[szerkesztés]
A vízben és közvetlen közelében több mint 1200 állatfaj él. Szinte valamennyi hazai békafaj (Anura) előfordul a Balaton körül.[168] Az e vidéken fellelhető erdőkben az óriás énekes kabóca, a vízisikló, a kockás sikló,[169] rézsikló, a holló, az erdei szürkebegy és a fenyvescinege mellett a gímszarvas ugyanúgy megfigyelhető, mint a vaddisznó,[170] a róka[171] és a dámszarvas.[172]
Gyakran bukkanak fel vaddisznók a tó környékén[173]
A Seuso-kincs egyik ezüsttálján rómaiak vaddisznóvadászatát ábrázoló dombormű van, a „tál peremén körben medve, antilop, leopárd, vadszamár, vadkan, gazella, nyúl vadászatának jeleneteit és a vadászatról a zsákmánnyal hazatérőket ábrázolták”.[174] A tálon PELSO felirat van, ezen a néven ismerték a mai Balatont[175]
A Balatonnál vadászható állatok:
szarvasbika: szeptember 1. – január 31.
golyóra érett bika: szeptember 1. – október 31.
dámszarvas: október 1. – január 31.
őzbak: április 15. – szeptember 30.
őzsuta és -gida: október 1. – január 31.
tarvad: szeptember 1. – január 31.
fácán: október 1. – január 31.[176]
Igazi ritkaságnak számít a kerecsensólyom.
Őskortól a 18. századig[szerkesztés]
A Balaton már az őskorban jelentős szerepet játszhatott, azonban sem Hérodotosz, sem Sztrabón, sem Ptolemaiosz nem említi. A római írók már gyakrabban emlékeznek róla, mivel Ptolemaiosz kora után másfél évszázaddal Galerius császár azt (valószínűleg csak mocsaras partjait, illetve a Mezőföld területét) lecsapoltatta, hogy területét művelés alá vehesse.[177] A római írók Peiso és Pelso név alatt említik, mely nevet azonban a Fertőre is alkalmaztak. 1962 őszén az Országos Vízügyi Főigazgatóság támogatásával a keszthelyi Balaton Múzeum régészei ásatásokba kezdtek Siófokon, bebizonyítandó a feltételezett Galerius-féle Balatont lecsapoló árok és zsilip valaha volt létezését. A feltevést azonban sem az ásatások, sem a későbbi kutatás során átnézett történeti, térképészeti gyűjtemények nem igazolták.[178]
A Balaton északi partján, a parttól néhány száz méternyire, olykor 1-2 kilométernyi távolságban húzódott egy római kori közlekedési útvonal, mely jelenleg is fontos szerepet tölt be az érintett települések közlekedésében. A Balaton ősi művelődési és halászati jelentőségét számos lelet bizonyítja: így a Vörs melletti pogányvár, a tihanyi csúcshegyi és óvári, valamint a zánkai pogányvárak, továbbá a zamárdi, a fajszi, az alsógulácsi a Keszthely és Szentmiklós közti, a kővágóörsi, a tihanyi és zánkai tumulusok, s számos őskori temető, köztük különösen a keszthelyi (dobogói) avar sírmező. Egy római felirat szerint pedig már hajózás is folyt rajta az ókorban.
Bővebben: Római út (Balaton)
Krieger Sámuel 1776-os Balaton-térképe legbecsesebb műszaki emlékeink közé tartozik[179]
1732-ben Bél Mátyás még úgy írt a Balatonról, hogy a tó a Zala folyó kiszélesedett torkolataként fogható fel.[180] Mikoviny Sámuel 1753-ban készült térképén a tihanyi, a fonyódi rév mellett a Révfülöpöt és Boglárt összekötő balatoni révet is jelezte .[181] Annyi bizonyos, hogy a tó a történelmi időben sokszor változtathatta az alakját.
A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei (Magyar Földrajzi Társaság, 1897–1920, 32 kötet) illusztráció
A 19. században folyamatosan csökkent a tó vízszintje, először 1824-ben a foki malom gátjának lebontásakor, 1,20 méterrel, majd amikor 1847-ben a Balatoni Anyavízszabályozási Lecsapoló Társulat megszüntette a kiliti malmot 1,35 méterrel, végül amikor 1863-ban Siófokon fazsilipet építettek[182] és a közérdekre való tekintettel, Eszterházy Pál lebontatta az ozorai malmát 0,95 méterrel.[183][184][185]
Az 1827. évi XXXIII. törvényben elrendelték a Balaton árvízi szabályozását és az ehhez nélkülözhetetlen Sió és Kapos folyók csatornázását A feladat tervének elkészítését Beszédes József vízépítő mérnök kapta meg. Beszédes 1834-ben készült el a tervezetével és elképzelései szerint 3,8 méterrel akarta a vízszintet lecsökkenteni. Azonban többek között a megalakult lecsapoló társulatok közötti nézetkülönbségek miatt végül a lecsapolókkal szemben, a Balaton vízszintjének szabályozását pártolók gyõztek.[186] A változó vízállásnak megfelelően nagy kiterjedésű mocsarak voltak a déli parton.
id. Lóczy Lajos, a Balaton kutatója
Az első komolyabb szabályozás a Budapest-Fiume közötti Déli Vasút szakasz[187] építéséhez kötődik. Az 1858-ban épített vasútvonalat a déli parton építették meg.[188]
A 19. század végéig a Balatonon élénkebb élet még nem fejlődött. Egyes fürdők és nyaralóhelyek (Balatonfüred, Siófok, Balatonalmádi, Révfülöp) ekkortájt virágzásnak indultak ugyan, de egészben véve – talán Füredet és Siófokot kivéve – sehol nem lehetett megtalálni a kor igényeinek megfelelő viszonyokat.
A Balaton parti nyaralóhelyek legnagyobb része a legszerényebb igényeket is alig elégítette ki; a 19. század végén történt filoxéra vész miatt a Balaton-felvidék szőlőinek elpusztultával kopárrá vált a vidék nagy része, erdő még Balatonfüreden is alig volt. Az egész parton nem fejlődött valamire való város s a páratlan pannóniai víztükör a közlekedés szempontjából teljesen parlagon hevert. Gőzhajó csak 1847-től járt a tavon.
Az 1880-as évek táján a Magyar Földrajzi Társaság keretében, id. Lóczy Lajos kezdeményezésére nagyszabású tudományos program indult a Balaton tanulmányozására. 28 éven át irányította a tudományos kutatómunkát, amelynek eredményeként a Balaton vált a világ egyik legrészletesebben leírt földrajzi területévé.[189][190] Az 1890-es években megindult a gőzhajó közlekedés a siófok-füredi vonalon kívül Badacsonytomajra, Almádira és Boglárról Révfülöpre, azonban élénkebb közlekedés nem volt, kereskedelmi forgalom pedig nem létezett. Ekkortájt a halászaton kívül egyedül a fürdőzés és nyaralás tekintetéből volt a Balatonnak némi jelentősége; turistaforgalom azonban a kedvezőtlen közlekedési viszonyoknál fogva nem fejlődött ki. A Balaton-vidéki három megye (Somogy, Veszprém, Zala) ugyan több ízben alakított Balaton-egyesületet, de teljesen eredménytelenül. Fő vasúti vonala a kevéssé érdekes déli partot futotta be, míg az északi partnak nem volt vasútja, amelynek építése Kossuth Ferenc kezdeményezésére csak 1907-ben kezdődött el.[191] A szőlőművelés pusztulásával a nép is egyik fő kereseti ágát vesztette el, ipar és kereskedelem híján mindinkább elszegényedett.
A Balaton környéke igazán a 20. században indult fejlődésnek, amiben az iparosodás is fontos szerepet játszott. Ekkor kezdtek megjelenni az első komolyabb magánvillák a part mentén és a korszerűbb nyaralók is. Megkezdődött a tó gáláns fürdőéletének fejlődése.
30-as cirkáló a füredi öbölben (1954)
Csak a szemünket kell lehunynunk, hogy a mai balatoni hölgyeket elképzeljük a száz esztendő előtti szívhalászok helyére. A nő és a szerelem tulajdonképpen sohasem változik, mint ahogy az igazán nagy dolgok nem változnak a világon. Ugyanazok a hölgyek sétáltak száz év előtt a tópart platánjai alatt, akik manapság. Ott van közöttük a szívhalásznő, Fruzsinkának hívják, és szüleinek, valamint neki magának is az a feltevése, hogy nem tölti tétlenül a nyarat, szívet halász, ha még csak egyetlen szív van a Balatonban.
– Krúdy Gyula: Balatoni szívhalászat[192]
Az 1920-as évektől kezdve a tihanyi Biológiai kutatóintézetben megkezdődtek a modern tudományos színvonalon folyó kutatások a Balatonról. A fürdőélet, a nyaralókultúra főleg az 1960-as években alakult ki, ekkor 15 ezer különféle nyaraló,[193] üdülő és szállóda épült a part menti településeken, és ekkor indult meg a vendéglátói létesítmények fejlődése is. Tömegek számára nyílt meg a lehetőség a nyári kikapcsolódásra a tó partjain. Ebben az időszakban sok állami vállalat, szervezet és intézmény saját üdülőket létesített és üzemeltetett, de ugyanígy jött létre a Zánkai Úttörőtábor is gyerekek részére. A pártállam is létesített üdülőt a Balatonon, az egyik Balatonőszödön található, a másik, nagyobb, komfortosabb Balatonaligán létesült.
A Nemere II. 75-ös cirkáló (Schärenkreutzer), a Balaton legendás zászlóshajója 2015-ben
Ezekben az üdülőkben a párt legfőbb vezetői és hozzátartozóik nyaralhattak. Az 1970-es és 1980-as években egyre több nyugati, főleg német turista is megfordult a Balatonnál, mert számukra könnyen és olcsón elérhető nyaralási lehetőséget nyújtott. Ekkor élték virágkorukat a „Zimmer Frei” (szoba kiadó) feliratokkal, táblákkal „dekorált” magánnyaralók, amiknek tulajdonosai szobákat adtak bérbe a külföldi vendégek számára. Mások büfét, lángossütőt, vagy egyéb szolgáltatói vállalkozást üzemeltettek. A rendszerváltás után a megváltozott gazdasági szerkezetben is a turizmus ezen formája maradt a Balaton meghatározó szerepköre, ahova hosszabb-rövidebb időre nyaralni és fürdőzni érkeznek az emberek. Ennek megfelelően a Balaton elsősorban a nyári szezon hónapjaiban, kedvező időjárási körülmények között számíthat magas látogatottságra. A téli befogyott jég hangulata is kínál lehetőségeket, ez azonban máig kisebb jelentőséggel bír.
2000-ben a Magyar Országgyűlés törvényt alkotott a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet 179 települést magában foglaló[194] területén a táji, természeti és települési környezet minőségének védelme érdekében, amely a véges és nehezen megújuló környezeti értékek megóvását szolgálja.[195] A pusztuló nádas a tó körül figyelmeztető jel, amiért az állandó vízszint a felelős, az egyes inváziós fajok megjelenése, mint a vándorkagyló-invázió pedig folyamatosan számos őshonos fajt veszélyeztet.[196]
Bővebben: Balaton turisztikai régió
A magyar úszósport szülőhelye[szerkesztés]
A Balaton-átúszáskor az északi-parti Révfülöpről induló és a déli parton lévő Balatonboglárra érkező résztvevők számára a szervezők 8 vitorlásklub segítségével biztonságos úszófolyosót biztosítanak[197]
A magyar úszósport megszületése Szekrényessy Kálmán nevéhez fűződik, aki az első Balaton-átúszó volt. Szekrényessy Kálmán 1880. augusztus 29-én úszta át a tavat Siófok-Balatonfüred között.[198] Az utókor a magyar úszósport születésnapját ünnepeli ezen a napon, mely nagy hazai és nemzetközi elismerést váltott ki. Szekrényessy Kálmán nevéhez számos hazai sportág meghonosítása köthető (többek között a görkorcsolya, de kerékpár szavunk megalkotóját is benne tisztelhetjük). 1879-től számos balatoni úszó, kajak, és vitorlásversenyt szervezett a tóra, sőt a Balaton mellett rendszeres léghajós repülő kirándulásokat is biztosított, hisz Zeppelin barátjaként az első magyar léghajókonstruktőrünkként is ismertté vált. A Balatoni Egylet egyik alapítója és tevékeny résztvevőjeként fő céljának tartotta a balatoni úszó- és vízisport megteremtését. Hajós Alfréd felkészítőjeként egész életét a Balaton és az úszás népszerűsítésének szentelte, melyet jól példáz 1880-as első Balaton-átúszásáról vallott ars poeticája, mely füredi domborműves emléktábláján is olvasható: „Hazafias kötelességemnek tartottam e távúszást által a Balatont ösmertebbé tenni a hazai és külföldi kéjutazók előtt s a pólyájában szendergő hazai athletikát is emelni ezen úszás által.” Életnagyságúnál nagyobb siófoki kőszobra egyéni teljesítményén és páratlan munkásságán túl mindenkit arra emlékeztet, hogy a világhírűvé vált magyar úszósport szülőhelye a Balaton.[199]
A Szekrényessy Kálmán által a 19. században teljesített 14 kilométeres táv (Siófok és Balatonfüred között), túlságosan hosszúnak bizonyult ahhoz, hogy tömegsport-rendezvénnyé válhasson a tó keresztben történő átúszása. 1967-ig Szekrényessy-emlékverseny néven megtartották még az eredeti Siófok-Balatonfüred távúszó versenyt. 1983-tól kezdődően rendezik meg a mai formájában is ismert Balaton-átúszást, a Révfülöp és Balatonboglár közti 5200 méteres távon.[200][201]
A Balaton területén három megye – Somogy, Zala és Veszprém – osztozik.
A tó és környezete a Balaton kiemelt üdülőkörzethez tartozik, amely összesen 179 települést fed le. Ez a működési területe az 1997-ben létrehozott, siófoki székhelyű Balaton Fejlesztési Tanácsnak, amely a régió fejlesztésével kapcsolatos feladatokat látja el. A régió fejlesztése során a turizmus, gazdaság témában több projektkezdeményezés illetve program indult:[202]
Balaton Európa Kulturális Tava[204]
Balatoni Kék Hullám Zászló[206]
A balatoni közlekedés történetéről az első ismert adatok a római korból származnak, hajókon vitték a követ Vörösberényből a Fenékpuszta területén fekvő építkezésekhez. Császárok is jártak a Balatonon, Tiberius pl. Badacsonyban járt, Galerius pedig Siófoknál zsilipet építtetett. A 17. században Evlija Cselebi török utazó írt a balatoni közlekedésről, 40-50 hajó vitte a kereskedőket és árucikkeiket a balatoni partok között.
A Kisfaludy gőzös Balatonfüred előtt, 19. század közepe
A 19. század első felében hajót alig-alig lehetett a tavon látni. John Paget angol utazó 1836-ban írta: „Angol embernek nehéz elképzelnie, hogy ilyen szép tó teljesen kihasználatlan legyen a kereskedelem és szórakozás számára. Egyetlen vitorlás kereskedő bárkát sem látni rajta. A magyaroknak nincs érzékük a hajózás iránt, folyóik, tavaik olyanok, mintha befagytak volna”.
1846–1910 között a Balatonon egy, 1910-ben négy gőzhajó bonyolította le a menetrend szerinti személyforgalmat. 1888-ban megalakult a Balatoni Gőzhajózási Részvénytársaság. A balatoni közforgalmú hajóállomány 1936–1937-ben négy gőzösből, négy motoros hajóból és 14 motorcsónakból állt.
Az 1913-ban épült, mintegy 36 m hosszú, 5,5 m széles balatoni hajó, a Jókai csavargőzös (2016)[209]
Az 1825-27-es országgyűlésen határozták el, hogy fel kell számolni az elmaradott közlekedési viszonyokat Magyarországon. Széchenyi István javasolta először, hogy épüljön egy vasútvonal a Balaton mentén az Adriai-tengerig is. A vasúti forgalom 1861-ben indult meg a Balaton déli partján Buda és Nagykanizsa között a Déli Vasút jóvoltából a mai 30-as vasútvonalon. A tó északi partjának vasútját a mai 29-es számút, illetve az erre csatlakozó 11-es számú veszprémi szárnyvonalat a Magyar Királyi Államvasutak 1907–1909 között építette meg a helyiérdekű vasutak szabványa szerint.[210] Az 1930-as években az üdülőforgalom élénkítése céljából a MÁV ún. filléres gyorsvonatokat (Budapestről, Egerből, Esztergomból, Győrből, Pécsről, Szegedről, Székesfehérvárról, Szombathelyről) járatott a balatoni nyaralóhelyekre.
Közúton legfőképp az M7-es autópályán lehet megközelíteni, amely Budapestről sokáig mindössze Zamárdiig tartott, de a kétezres évek derekától már a horvát határig bővítették, ezért azóta a tó teljes déli partja megközelíthető az autópályán. Másik fontos közút a 7-es főút, amely szintén Budapestről kiindulva a déli parton halad. Az északi part melletti főút a 71-es számú út, de számos egyéb főút fut még a tó környékén.
Szentkirályszabadja és Sármellék mellett betonos kifutópályával rendelkező repülőterek vannak. Füves repterek találhatók Siófok mellett,[211] Tapolcán, Balatonakalin és Papkutapusztán is.
A Balatoni Hajózási Zrt. (Bahart) tervei szerint 2030-ra a teljes személyszállító hajó- és komphajóflottát lecserélik.[212]
A Balatontavi Gőzhajózási Részvénytársaság menetrendje (1900)
A Balatont vasúthálózat öleli körül, melyen a nyári főszezonban sűrűn járnak vonatok. A Bahart hajójárataival a Balaton minden nagyobb települése elérhető. A Balaton Mix a MÁV-START és a Bahart közös jegye, amely a tó körüli vasútvonalakon és a Bahart járatain az érvényességi időn belül korlátlan számú utazást tesz lehetővé.[213]
A Hévíz-Balaton nemzetközi repülőtér Magyarország öt nemzetközi repülőterének egyike. Keszthelytől mintegy 12 kilométerre délnyugatra, Sármellék és Zalavár között található.[214]
Siófok-Kiliti repülőtér Siófoktól 5 km-re délre fekvő, az ország legdinamikusabban fejlődő repülőtere.[215]
2022-ig a tervek szerint megépül a Balatoni Körvasút.[216]
A közlekedésfejlesztés a hévízi térséggel közös koncepcióban, a gyógytó és a nemzetközi repülőtér forgalmának bekapcsolásával várható. A tervezett balatoni fejlesztési program a külföldi turizmus élénkülésén kívül a térség gazdasági növekedését és új befektetők megjelenését vetíti előre, ami továbblépési lehetőségeket teremthet több ágazatban is. A minőségi infrastrukturális fejlesztések, a turisztikai szektorban megvalósuló nívós szolgáltatásbővítések, valamint a korszerű közlekedést és közbiztonság növelését is szolgáló beruházások eredményeképpen a Balatoni régió Európa egyik legkedveltebb üdülőhelyévé válhat a Hévízi-tó eddig is kiemelten látogatott, vonzó úti célja mellett.[217]
A Balaton a művészetben[szerkesztés]
Aggházy Gyula: „Dodó” néhai Jánosi Ágoston püspök balatoni yachtja
A legnagyobb magyar tó a népdaloktól az irodalmon át a képzőművészetig egy sor műfaj témája lett.
A magyar festők az 1850-es évektől fedezték fel a tó szépségét. 2008 nyarán a keszthelyi Festetics-kastély kiállítótermében húsz 19. és 20. századi magyar festőművész, köztük Szinyei Merse Pál, Mészöly Géza, Csók István, Egry József, Bernáth Aurél, Mikus Gyula, Brodszky Sándor, Telepy Károly, Iványi-Grünwald Béla száz Balaton-képét mutatták be.[218]
A Balaton-vidék történetét, a 19. századi társasági és társadalmi életét anekdotákkal, hiteles történetekkel Eötvös Károly írta meg 1900-ban, az Utazás a Balaton körül című alapvető művében. A Balatoni Egylet létrejöttekor különböző szakosztályokat választottak, az irodalmi szakosztály elnöke Jókai Mór lett, aki mint füredi nyaralótulajdonos személyesen vett részt az alakuló ülésen.[219] Az arany ember című regényében Jókai így ír a szeszélyes balatoni időjárásról: „Észre sem veszi a vihart, mely a zalai hegyek felől jő. Gyakran a Balaton vidékén, mikor legcsendesebb a lég, minden előjel nélkül felzúdul ez a sajátszerű orkán; a halászoknak, kik meghallják a fák zúgását a távolban, már nincs annyi idejük, hogy a zalai partra visszasiessenek; a szélcsapás egyszerre felforgatja a hullámot, s a csónakokat beragadja a Balatonba, s kihányja a túlsó partra. S néha félóra múlva már vége van a viharnak; a szélmenyasszony csak egy fordulót akart táncolni. S azután ismét csendes lesz minden.”
Bujtor István színművész az általa kitalált és megformált filmbéli (A Pogány Madonna, Hamis a baba) Ötvös Csöpi nyomozó karakterét is a Balatonra, Balatonfüredre helyezte, ahol Csöpi nyomoz és vitorlázik, mivel a színész maga is nagy kedvelője volt a tónak és a vitorlázásnak.
2007-ben készült el Papp Gábor Zsigmond Balaton retro című filmje ami a Balatonról szóló 60-as 70-es években készült kisfilmekből áll.[220]
Széchenyi István: Balatoni gőzhajózás (1846; hasonmás kiadás: 1983)
A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei (Magyar Földrajzi Társaság, 1897–1920, 32 kötet)
A Balaton kutatási eredményeinek összefoglalása – szerk Baranyi S., 1979
A Balaton kutatása és szabályozása – szerk Baranyi S., 1980
Lóczy Lajos: Amit a Balatonról tudni kell (1992)
Bendefy László, V. Nagy Imre: A Balaton évszázados partvonalváltozásai, Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1969
Gertig Béla: A Balaton idegenforgalmának néhány jellemzője. Földrajzi Értesítő, 1980.
Frisnyák Zsuzsa: Utazás a Balaton körül. História 1999. 5-6. szám
Horváth Tibor: A balatoni közlekedés. Megyei és városi statisztikai értesítő, 1958. 2. szám
Eötvös Károly: Utazás a Balaton körül. A balatoni utazás vége. Budapest, 2004
Cholnoky Jenő: A Balaton jege (1907), A Balaton hidrológiája (1918)
Martonné Erdős Katalin: Magyarország természeti földrajza I. (2004)
A Pallas nagy lexikona
Pazynych V.G. Lake Balaton origin / Climate, ice, water, landscapes
Moldova György: A Balaton elrablása, Dunakanyar 2000, 1996 ISBN 9-638297-71-9
Tihanyi panoráma az apátsági Rege cukrászda teraszáról
30-as cirkáló és mellette egy balatoni dingi 1935-ben
A Folly Arborétum fenyőfái a tó partján, Badacsonyörs
↑ Ramsari területek Balaton „Időszakosan védett, mivel a nyári turista időszakban szabadon használható”
↑ a b c d Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság – Balaton
↑ a b A Tihanyi-kút morfológiájaultranagy felbontású balatoniszeizmikus mérések alapján, researchgate.net
↑ Balaton, a magyar tenger. (Hozzáférés: 2015. január 23.)
↑ Pálóczi Horváth Ádám és Kazinczy Ferenc A magyar tenger legendája. (Hozzáférés: 2021. január 13.)
↑ Tér és Társadalom 22. évf. 2008/4. Balaton Régió
↑ A Balaton természetföldrajza. (Hozzáférés: 2016. április 30.)
↑ Miért a legszűkebb helyen a legmélyebb a Balaton? Archiválva 2019. augusztus 13-i dátummal a Wayback Machine-ben, welovebalaton.hu
↑ Érdekességek a Balatonról Archiválva 2019. szeptember 7-i dátummal a Wayback Machine-ben, ah1.hu
↑ Szántód-Tihany kompjárat, balatonihajozas.hu
↑ A Balaton süllőző térképe Archiválva 2019. augusztus 13-i dátummal a Wayback Machine-ben, horgaszat.hu
↑ Somogy megye hivatalos oldala. (Hozzáférés: 2013. március 11.)
↑ Somogy megyei önkormányzat – kitüntetettek. [2013. március 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 11.)
↑ Ismerd meg jobban a Balaton fővárosait!. vitorlazas.hu. (Hozzáférés: 2021. július 14.)
↑ A verseny hivatalos honlapja
↑ Balaton-átevezés – Közel 1400 induló 671 hajóban
↑ Balaton-átevezés. balatonatevezes.hu. (Hozzáférés: 2022. május 24.)
↑ Ravennatis Anonymi Cosmographia et Guidonis geographica, Szerk.: Joseph Schnetz, Marianne Zumschlinge. Walter de Gruyter, 1990. (»In qua Pannonia est lacus maximus que dicitur Pelsois«)
↑ Ravennatis anonymi cosmographia et Guidonis geographica
↑ A Seuso-kincs régész szemmel, artmagazin.hu
↑ Pannonhami Miklós és Sütheő László: A Fertő tó múltja, jelene és jövője, ferto-neusiedlersee.hu
↑ Scriptores rervm hvngaricarvm veteres, 2. kötet, books.google.hu
↑ A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei III. kötet – A Balaton környékének társadalmi földrajza. 1. rész: A Balaton-mellék történelme (Kiadja a Magyar Földrajzi Társaság Balaton-Bizottsága. Budapest, 1913, library.hungaricana.hu
↑ Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára I. (A–K). 4. bőv., jav. kiadás. Budapest: Akadémiai. 1988. 148. o. ISBN 963-05-4568-3
↑ Copernicus Sentinel data (2019), esa.int
↑ Earth from space: Lake Balaton , youtube.com (angolul)
↑ Zseniális fotó készült a Balatonról az űrből, vezess.hu
↑ Balaton régi partja .... [2020. július 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 23.)
↑ A Balaton hidrografiája, limnológiája és környékének éghajlati viszonyai (Kiadja a Magyar Földrajzi Társaság Balaton-Bizottsága. Budapest, 1897–1918)Cholnoky Jenő: A Balaton hidrografiája, library.hungaricana.hu
↑ Zlinszky András: A Balaton és a környező mocsarak történelmi rekonstrukciója térinformatikai módszerekkel
↑ A Zala folyó lefejezése, mtafki.hu
↑ A Zala folyó lefejezése
↑ A Velencei-hegység és a Balatonfő földtana
↑ Dr. Erdélyi János: Balatoni bazalthegyek. [2017. szeptember 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 23.)
↑ Bakony–Balaton Geopark, geopark.hu
↑ Kiderült, miért pusztultak el a bakonyi dinoszauruszok. origo.hu, 2016. február 11. (Hozzáférés: 2021. február 20.)
↑ Kiderült, miért pusztultak el a bakonyi dinoszauruszok, origo.hu
↑ Dinoszaurusz leletek Magyarországon, nyílt napok és szervezett kirándulás szállással Iharkútra , programturizmus.hu
↑ „A klímaváltozás hatásainak vizsgálata a Balaton vízkészletére, belső áramlási viszonyaira, ezek hatása az élővilágra” című projekt (KEHOP-1.1.0-15-2017-00011). klimabalaton.ovf.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Varga György, Jakus Ádám: Gondolatok a Balaton időben változó vízháztartásáról és vízszintszabályozásáról. (Hozzáférés: 2022. május 10.)
↑ Galerius (Caius Valerius) Maximianus,. torteneti.konyvtar-siofok.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ A Déli Vasút rövid története. acta.bibl.u-szeged.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Történelmi időutazás a most 160 éves Déli pályaudvaron. origo.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Hiába figyelmeztették a tervezőket a balatoni emberek, hogy baj lesz, nem hallgattak rájuk. origo.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Lóczy Lajos: A Balaton földrajzi és társadalmi állapotainak leírása, 1921
↑ A Sió-csatorna története, siocsatorna.hu
↑ a b Ligeti László: A Balaton szabályozása (Vízügyi Történeti Füzetek 7. Budapest, 1974), library.hungaricana.hu
↑ Elérte az egy méteres vízszintet a Balaton – ha tovább esik megnyithatják a Siót, szekesfehervar.hu
↑ Vajda Tamás: Adatok és észrevételek a Balaton 3–15. század közötti vízállásához
↑ A szerelmet hozó Panoráma-kilátó. csodalatosbalaton.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ A Balaton és a tórészek havi vízháztartási jellemzőinek meghatározása 2017.
↑ Engedélyezték a Balaton vízszintemelését, megfelelőbb partvédelemre van szükség
↑ Csonki István - A Sió projekt megvalósításának vízgazdálkodási céljai a KDTVIZIG területén / Balaton levezető rendszerének korszerűsítése (Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság, docplayer.hu, 2017.12.01.)
↑ „A klímaváltozás hatásainak vizsgálata a Balaton vízkészletére, belső áramlási viszonyaira, ezek hatása az élővilágra” című projekt - Országos Vízügyi Főigazgatóság
↑ Hihetetlenül menő lesz az új Sió-zsilip, új közösségi tér születhet Siófokon
↑ Balatoni kincs, ami nincs. greenfo.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Balaton Részvízgyűjtő. Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóság. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Balaton közvetlen vízgyűjtő-gazdálkodási tervezési alegység. vizeink.hu. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Hanthy Kinga: Fogy az idő a Balatonnál, nem tudni, meddig fürödhetünk még. sonline.hu, 2022. május 6. (Hozzáférés: 2022. május 10.)
↑ A Balaton vízszintemelésének hatása a Balaton déli parti kisvízfolyásokra
↑ A BALATON-MEDER RECENS ÜLEDÉKEINEK TÉRKÉPEZÉSE
↑ Balaton: már csak 48 centi a vízszint, elkezdik a kotrást
↑ Hírek: A Balaton kotrásával lehetne a tóban lévő vízmennyiségét növelni (magyar nyelven). siofok.hu. Siófok Város Önkormányzata, 2017. március 22. (Hozzáférés: 2017. május 6.)
↑ Kezdődik a balatonfenyvesi kikötő kotrása: a barnás víz nem gond. [2018. július 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 6.)
↑ Újságcikkek a Balaton kotrásának problémájáról. [2018. július 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 6.)
↑ A balatoni iszap hasznosítható
↑ Iszap – Újrahasznosítva
↑ A balatoni meder rehabilitáció, valamint a természetvédelmi, hulladékgazdálkodási és a talajerő utánpótlási feladatok összekapcsolása. [2018. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
↑ Adatok, tények, érdekességek a „Magyar tengerről”
↑ Cholnoky Jenő. Balaton. Budapest: Franklin (1936)
↑ A PÁRATLAN BALATON-VÍZ
↑ A Balaton strandjainak fürdővízminősége. [2018. augusztus 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 4.)
↑ Milyen színű a Balaton?
↑ Elképesztő és vicces adatok a Balatonról, sonline.hu
↑ Soha nem volt még olyan meleg a Balaton vize, mint most
↑ a b A Balaton vízminősége és az algák. [2018. július 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 6.)
↑ A BLKI 2009. június 4-ei jelentése. [2010. március 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. május 31.)
↑ Lehet a Balatonban dugni, csak ne vegyék észre (magyar nyelven) (html). Velvet, 2011. június 18. (Hozzáférés: 2011. június 18.)
↑ ájékoztató a Balaton aktuális vízminőségéről (2016)
↑ Kiváló a balatoni vízminőség
↑ Algásodó Balaton: a foszfor a főbűnös?, ecolounge.hu
↑ Komoly változásra van szükség a Balatonnál, 2020. július 1. (Hozzáférés: 2021. augusztus 14.)
↑ A Balaton vízszintjének újfajta szabályozási rendje segíthet megelőzni az algavirágzást. bme.hu, 2020. december 12. (Hozzáférés: 2021. augusztus 14.)
↑ Veszélyezteti-e a Balatont az alacsony vízállás?. blki.hu, 2022. május 12. (Hozzáférés: 2022. május 13.)
↑ A Balaton vízhiányos állapota nem rendkívüli. index.hu, 2022. május 20. (Hozzáférés: 2022. május 20.)
↑ A balatoni halállomány szaporodásának és ívási körülményeinek módosulásai a vízszintváltozás hatására, journal.ke.hu
↑ Dr. Molnár Kálmán: Halbetegségek, vems.hu
↑ Takács Péter-Turcsányi Béla-Bíró Péter: Társadalmi konfliktusokat generáló ökológiai történések a Balaton életében az utóbbi néhány évtizedben – Halpusztulások, real.mtak.hu
↑ Varga György–Kravinszkaja Gabriella: Változások és szélsőségek a Balaton vízháztartásban Archiválva 2018. november 23-i dátummal a Wayback Machine-ben, hidrologia.hu
↑ Dr. Nagy Sándor Alex: Hidroökológia , docplayer.hu
↑ A Balaton télen
↑ Az északi part klímája
↑ Vízügyi honlap (magyar nyelven). BM Vízügyi Főigazgatóság. (Hozzáférés: 2022. szeptember 29.)
↑ A balatoni „fakutya"
↑ Ezeken a helyeken korcsolyázhatunk a Balatonon
↑ Keszthelyen és Siófokon hivatalos pályán lehet a Balaton jegén korcsolyázni
↑ Balatoni jégtúra. [2015. december 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 17.)
↑ Ezt tette a jég és a szél a Balaton-parttal – képek
↑ Heves zivatarok, légzuhatagok a Balatonnál. met.hu, 2017. július 14. (Hozzáférés: 2017. július 18.)
↑ Magyar életrajzi lexikon Hille Alfréd (Szeged, 1891. aug. 14. – Bp., 1981. júl. 15.): meteorológus, a műszaki tudomány kandidátusa, arcanum.hu
↑ 80 éves a balatoni viharjelzés. [2018. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
↑ Másként villognak, finomították a balatoni viharjelzést
↑ Balatoni viharjelzés. [2018. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
↑ Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület Viharjelzés Online. [2018. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
↑ Balatoni viharjelzés, mentés, elsősegély. [2018. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
↑ A Balaton élővilága Magyar Tudományos Akadémia Balatoni Limnológiai Kutatóintézet. [2018. július 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 16.)
↑ A Microcystis flos-aquaefotoszintetikus aktivitása a Balaton keleti medencéjében 2015 nyarán, limnologia.hu
↑ A Balaton vízminőségének alakulása m vizugy.hu
↑ A Balaton algavilága, innoteka.hu
↑ A Balaton apróságai
↑ Ázsiai eredetű kagylók a magyar tengerben – Balatoni inváziók II., veol.hu
↑ Betolakodók a Balatonban Őshonos és inváziós kagylófajok versengése, eletestudomany.hu
↑ Egy intézet a Balatonért, ng.hu
↑ Fura lények a Balatonban: a kétkilós óriáskagyló
↑ A balatoni amuri kagyló (Sinanodonta woodiana) és a kis tavi kagyló (Anodonta anatina) szűrésének összehasonlítása
↑ Az amuri kagyló (Sinanodonta woodiana Lea, 1834) inváziója a Balatonban
↑ Az amuri kagyló szaporítása, növekedése és biomasszája, docplayer.hu
↑ A balatoni nádasok tér- és időbeli dinamikájának térképezése a vízszintváltozásokkal összefüggésben, lazarus.elte.hu
↑ Újra feltérképezték a Balaton növényzetét
↑ Készül a terv a balatoni nádasok védelmére
↑ Zlinszky András: „Fecseg a felszín”
↑ Ahol sok a hínár, jó a víz – Harminc év kellett, hogy a Balaton ismét élvezhető legyen
↑ Lisztes kankalin (Primula farinosa)
↑ Csodaszép Magyarország c. könyv – alcím: Hazánk legszebb tájai és látnivalói, Reader's Digest Kiadó Kft., Budapest, 2005. Utazás a nagy tó körül c. fejezet. 124. oldal
↑ Milyen halak élnek a Balaton vízgyűjtőjén?
↑ Balatoni Vízivilág Látogatóközpon
↑ Fekete törpeharcsa. [2018. július 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 8.)
↑ A balatoni „busa-kérdés” tudományos háttere (reflexió a stop.hu és a hírszerzı.hu internetes médiumokban megjelent cikkekre) Archiválva 2020. augusztus 18-i dátummal a Wayback Machine-ben, blki.hu
↑ Busabomba a Balatonban: ha pusztulni kezd, az „látványos” lesz, sonline.hu
↑ Tízezret ér egy döglött balatoni busa, sonline.hu
↑ Egyre több rák él a Balatonban, hajozas.hu
↑ Kevés az angolna, kezdenek visszatérni a kecskerákok a Balatonba, 444.hu
↑ Megkapta az oltalom alatt álló földrajzi jelzést a balatoni hal, balatonihal.hu
↑ Ács Bernadett: A Balatoni angolna állomány állapota, biológiai hatása és jövője. [2018. július 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 4.)
↑ Az angolna (Anguilla anguilla L.) táplálkozása a Balaton parti övében
↑ A Balaton halgazdálkodásának hosszú távú stratégiája
↑ A balatoni fogassal világhírűek lehetnénk
↑ Balatoni keszeget enne? Kazah, román lesz a tányéron
↑ Méretkorlátozások és tilalmi idők a Balatonon
↑ 32000 darab előnevelt balin telepítése Fonyódon és Keszthelyen
↑ A Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zrt. bemutatása
↑ Haltelepítési beszámoló és előrejelzés
↑ Óvd a süllőt, ne nyeless!
↑ Túl tiszta a Balaton vize a halaknak, nepszava.hu
↑ Ponty (Cyprinus carpio), nograd24.hu
↑ 50 tonnával több ponty a Balatonban, origo.hu
↑ Balatoni Horgászturisztikai Adatbázis, adatbazis.balatonihal.hu
↑ A balatoni süllő isteni, de túl buta
↑ Süllő Tudományos neve: Sander lucioperca
↑ TIHANY KÖZSÉG (Veszprém megye)
↑ Reöthy Ferenc: A Balaton halászóhelyei – Somogyi Almanach 23. (Kaposvár, 1975), library.hungaricana.hu
↑ Balatoni akadók, balatonihal.hu
↑ Eltérő álláspontok a balatoni busa-kérdésben: kell-e folytatni a szelektív halászatot
↑ Változóban a Balaton halállománya. [2018. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
↑ Kiderült valami nagyon fontos a balatoni halakról, amire korábban senki sem gondolt
↑ :: Fejér megye honlapja ::. www.fejer.hu. (Hozzáférés: 2019. július 29.)
↑ Itt az új szenzáció! Megdőlt a pontyrekord a Balatonon. (Hozzáférés: 2021. március 5.)
↑ Bütykös hattyú fészkelőállomány-felmérés a Balatonon
↑ Tévhit a hattyúk túlszaporodása a Balatonon
↑ Hattyú road show a Balatonnál
↑ A TERMÉSZET ÉLMÉNYE A BALATON MELLÉKÉN
↑ A Balatonon gyakran találkozhatunk az év hüllőjével. [2018. július 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 16.)
↑ Vaddisznóktól félnek a Balaton-felvidéken
↑ Különleges! Egyedülálló! Róka őrzi a Balatont!
↑ Erdei túra, avagy hogyan éljük túl a balatoni erdőt?
↑ Az utcákat túrják a vaddisznók a Balatonnál, mybalcsi.hu
↑ A Magyarországra került Seuso-kincs műtárgyainak leírása. [2017. augusztus 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 18.)
↑ A Seuso-kincs, ahogy még sosem látta!
↑ Balatonnál vadászható állatok
↑ Sági Károly: A Balaton vízállástendenciái 1863-ig a történeti és kartográfia adatok tükrében , epa.oszk.h
↑ A Sió-csatorna, https://ng.hu/
↑ A Balaton első valósághű térképi ábrázolása, mnl.gov.hu
↑ Sümegi Pál – Schöll-barna Gabriella – Demény Attila: A Balaton vízszintváltozásainak 20 ezer éve, Természet világa, 2014. február, epa.oszk.hu
↑ Tabula nova inclyti Regni Hungariae juxta nonnullas observat... Archiválva 2018. november 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, maps.hungaricana.hu
↑ A siófoki zsilip történetéből Archiválva 2018. december 2-i dátummal a Wayback Machine-ben, kdtvizig.hu
↑ Az eltűnt Fok-folyó nyomában Archiválva 2018. november 22-i dátummal a Wayback Machine-ben. eletestudomany.hu
↑ Vízimalmok, szárazmalmok, szélmalmok a 18-19. században, szarazmalom.files.wordpress.com
↑ A Balaton. Írta Szaplonczay Manó dr. kir. tan. m. t. főorvos – Sió, arcanum.hu
↑ A Balaton lecsapolása Archiválva 2014. augusztus 17-i dátummal a Wayback Machine-ben, historia.hu
↑ A Déli Vasút története, huszadikszazad.hu
↑ Kelemen Éva: Változó partvonalak, publikon.hu
↑ Földhasználat a Balaton vízgyűjtőjén és a tó állapota. [2021. január 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 15.)
↑ Lóczy Lajos: A Balaton Archiválva 2018. november 25-i dátummal a Wayback Machine-ben, imediaskiado.com
↑ 100 éves a Börgönd-Tapolca vasútvonal. ng.24.hu. (Hozzáférés: 2022. május 10.)
↑ „BALATONI SZÍVHALÁSZAT” (Nyári romantika)
↑ A Balaton dicsérete
↑ A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet társadalma és gazdasága
↑ 2000. évi CXII. törvény a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról. [2018. május 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. május 11.)
↑ A Balaton gondjai: vándorkagyló-invázió és pusztuló nádas , hirbalaton.hu
↑ Dolnegó Bálint: Balaton átúszás. [2016. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 16.)
↑ Ezen a napon történt az első Balaton-átúszás
↑ Szekrényessy Attila: A Balaton-átúszások története, Bp., 2005. ISBN 963 460 600 8 és Révai Új Lexikona 17. kötet 2006.
↑ A magyar hobbiúszók maratonja
↑ 36. lidl balaton-átúszás
↑ Balaton Fejlesztési Tanács (magyar nyelven). Balaton Fejlesztési Tanács. (Hozzáférés: 2018. július 24.)
↑ Európa Kulturális Tava (EKT) Program[halott link]
↑ BALATON Játékpont – pont ahogyan a kicsik szeretik
↑ Kék hullám zászló
↑ Balaton védjegy[halott link]
↑ Nem lett szanazugi bulihajó a most százéves Jókai, beol.hu
↑ Szegő Iván Miklós: Rothschild és a Déli Vasút: a Déli pályaudvar 150 éves története. hvg.hu, 2011. április 1. (Hozzáférés: 2022. május 9.)
↑ Siófok-Kiliti repülőtér honlapja
↑ Tíz éven belül lecseréli a kormány a teljes balatoni hajóflottát, origo.hu
↑ további információ. [2007. június 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. június 28.)
↑ Hévíz-Balaton Airport, hevizairport.com
↑ 125,435 Mhz hívójel: KILITI, lhsk.hu
↑ Megvan a pénz a balatoni körvasútra
↑ Balatoni fejlesztések. www.exclusive-immo.hu. (Hozzáférés: 2018. május 29.)
↑ Népszabadság, 2008. június 21., Boda András cikke
↑ Civilek – A Balatoni Szövetség története a 2. világháborúig – Schildmayer Ferenc. [2018. július 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 23.)
↑ Balaton Retró (2007). [2018. július 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 23.)
Cholnoky Jenő: Balaton. Budapest, Franklin, 1936
MTA Balatoni Limnológiai Kutatóintézet
A Balaton első valósághű térképi ábrázolása
A Balaton üdülőkörzet társadalmi helyzetképe PDF – KSH, 2014. augusztus
A balatoni hajózás története
Balaton vízpart rehabilitációs tanulmánytervek (2019), terport.hu
Vincze Barbara - 15 év alatt elpusztíthatjuk a Balatont, ha nagyon agyatlanul viselkedünk (Telex.hu, 2022.08.16.)
Magyarország földrajzi nagy-, közép- és kistájai
Vác–Pesti-Duna-völgy •  Pesti-hordalékkúpsíkság •  Csepeli-sík •  Solti-sík •  Sárköz •  Kalocsai-Sárköz •  Tolnai-Sárköz •  Mohácsi-sziget •  Mohácsi teraszos sík
Gerje–Perje-sík •  Pilis–Alpári-homokhát •  Kiskunsági-homokhát •  Bugaci-homokhát •  Dorozsma–Majsai-homokhát •  Kiskunsági löszös hát
Illancs •  Bácskai löszös síkság
Érd–Ercsi-hátság •  Váli-víz síkja •  Közép-Mezőföld •  Velencei-medence •  Sárrét •  Sárvíz-völgy •  Dél-Mezőföld •  Enyingi-hát •  Káloz–Igari-löszhátak •  Sió-völgy
Dráva-sík •  Fekete-víz síkja •  Nyárád–Harkányi-sík
Beregi-síkság •  Szatmári-síkság •  Szatmári-Tiszahát •  Beregi-Tiszahát •  Bodrogköz •  Rétköz
Taktaköz •  Borsodi-ártér •  Hevesi-ártér •  Szolnoki-ártér •  Jászság •  Tiszafüred–Kunhegyesi-sík •  Szolnok–Túri-sík •  Tiszazug •  Hortobágy
Hatvani-sík •  Tápió-vidék •  Gyöngyösi-sík •  Hevesi-sík •  Borsodi-Mezőség •  Sajó–Hernád-sík •  Harangod
Közép-Nyírség •  Északkelet-Nyírség •  Délkelet-Nyírség •  Dél-Nyírség •  Nyugati-Nyírség (vagy Löszös-Nyírség)
Dévaványai-sík •  Nagy-Sárrét •  Berettyó–Kálló köze •  Érmelléki löszös hát •  Bihari-sík •  Kis-Sárrét •  Körös menti sík
Csanádi-hát •  Békési-hát •  Békési-sík •  Csongrádi-sík •  Körösszög
Szigetköz •  Mosoni-sík •  Fertő-medence •  Hanság •  Kapuvári-sík •  Csornai-sík •  Rábaköz
Marcal-völgy •  Kemenesalja •  Pápa–Devecseri-sík
Győr–Tatai-teraszvidék •  Igmánd–Kisbéri-medence •  Almás–Táti-Duna-völgy
Soproni-hegység •  Fertőmelléki-dombság •  Soproni-medence •  Kőszegi-hegység •  Vas-hegy és Kőszeghegyalja •  Pinka-sík •  Őrség •  Vasi-Hegyhát
Ikva-sík •  Répce-sík •  Gyöngyös-sík •  Rábai teraszos sík •  Rába-völgy
Felső-Zala-völgy •  Kerka-vidék •  Göcsej •  Egerszeg–Letenyei-dombság •  Principális-völgy •  Zalaapáti-hát •  Alsó-Zala-völgy •  Zalavári-hát •  Mura bal parti sík
Kis-Balaton •  Nagy-Berek •  Somogyi parti sík •  Balaton •  Balatoni-riviéra •  Tapolcai-medence •  Keszthelyi-riviéra
Nyugat-Külső-Somogy •  Kelet-Külső-Somogy •  Dél-Külső-Somogy
Marcali-hát •  Kelet-Belső-Somogy •  Nyugat-Belső-Somogy •  Közép-Dráva-völgy
Mecsek •  Baranyai-hegyhát •  Völgység •  Tolnai-Hegyhát •  Szekszárdi-dombság •  Pécsi-síkság •  Geresdi-dombság •  Villányi-hegység •  Dél-baranyai-dombság •  Zselic
Tátika-csoport •  Keszthelyi-fennsík •  Badacsony–Gulács-csoport •  Balaton-felvidék •  Vilonyai-hegyek •  Veszprém–Nagyvázsonyi-medence •  Kab-hegy–Agártető-csoport •  Sümeg–Tapolcai-hát •  Devecseri-Bakonyalja •  Öreg-Bakony •  Bakonyi-kismedencék •  Keleti-Bakony •  Veszprém–Devecseri-árok •  Pápai-Bakonyalja •  Pannonhalmi-dombság •  Súri-Bakonyalja
Bársonyos •  Által-ér-völgy •  Móri-árok •  Vértes-fennsík •  Vértes peremvidéke •  Gánti-medence •  Zámolyi-medence •  Sörédi-hát •  Lovasberényi-hát •  Velencei-hegység
Gerecse •  Etyeki-dombság •  Zsámbéki-medence •  Budai-hegyek •  Tétényi-fennsík •  Budaörsi- és Budakeszi-medence •  Pilisi-hegyek •  Pilisi-medencék
Központi-Börzsöny •  Börzsönyi-kismedencék •  Börzsönyi-peremhegység
Kosdi-dombság •  Nézsa–Csővári-dombság •  Központi-Cserhát •  Galga-völgy •  Ecskendi-dombság •  Cserhátalja •  Terényi-dombság •  Szécsényi-dombság •  Karancs •  Litke–Etesi-dombság •  Gödöllői-dombság •  Monor–Irsai-dombság
Magas-Mátra •  Nyugati-Mátra •  Déli-Mátra •  Keleti-Mátraalja •  Nyugati-Mátraalja •  Mátralába •  Parád–Recski-medence
Bükk-fennsík •  Északi-Bükk •  Déli-Bükk •  Tárkányi-medence •  Egri-Bükkalja •  Miskolci-Bükkalja •  Tardonai-dombság •  Upponyi-hegység
Aggteleki-hegység •  Alsó-hegy •  Rudabányai-hegység •  Szalonnai-hegység •  Bódva-völgy •  Tornai-dombság
Központi-Zemplén •  Abaúji-Hegyalja •  Tokaji-hegy •  Szerencsi-dombság •  Hegyalja •  Hegyköz •  Vitányi-rögök
Alsó-Ipoly-völgy •  Középső-Ipoly-völgy •  Nógrádi-medence •  Zagyva-völgy •  Medves-vidék •  Heves–Borsodi-dombság •  Tarna-völgy •  Ózd–Egercsehi-medence •  Pétervásárai-dombság •  Sajó-völgy •  Putnoki-dombság •  Szendrői-rögvidék •  Rakacai-völgymedence •  Cserehát •  Hernád-völgy •  Szerencsköz
Forrás: Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Balaton&oldid=25290975”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2021 júniusából
Lapok láthatatlanná vált wd sablonnal
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 19., 14:06
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.