hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu ca hu hu fr hu fr hu hu hu en hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu cs hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu de en hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en en en en it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Hajdúsámson város Hajdú-Bihar megyében, a Debreceni járásban. A legnagyobb olyan település Magyarországon, ahol több férfi él, mint nő.[3]
A Wikimédia Commons tartalmaz Hajdúsámson témájú médiaállományokat.
6 Itt született híres személyek
Az Alföld határ menti térségében, Debrecentől 10 kilométerre északkeletre helyezkedik el. Jól megközelíthető a térség fontosabb városai felől. mind közúton, mind pedig vasúton.
Részei Martinka, Melegoldal, Oncsatelep és Sámsonkert. Melegoldal (vagy Melegoldal tanya) 3 kilométerre délkeletre fekszik Hajdúsámsontól.[4]
Legfontosabb közúti elérési útvonala a 471-es főút, amely korábban átszelte a várost, ma nyugat felől elkerüli azt; a korábbi belterületi szakasz ma mellékútként a 4931-es útszámozást viseli. Hajdúhadházzal a 4902-es, Vámospérccsel a 4908-as út köti össze.
A hazai vasútvonalak közül a települést a Debrecen–Nyírbátor–Mátészalka-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt; Hajdúsámson vasútállomás a központ északi szélén helyezkedik el, közúti elérését a 4931-es útból kiágazó 49 303-as számú mellékút (Kossuth utca) biztosítja.
Hajdúsámson (Sámson) és környéke már a bronzkorban is lakott hely volt, melyet az itt 1907-ben előkerült, i. e. 2. évezredből származó leletek is bizonyítanak.
Árpád-kori település, nevét már 1213-ban említették a Váradi regestrumban. A 14. században a debreceni uradalom tartozéka. A 17. század elején megoszlott a bajomi és a diószegi uradalom között. Debrecen városa a 17. században a tudatos terjeszkedés révén jóformán az egész falu birtokosa lett. Jövedelme a református kollégium fenntartására szolgált.
Az addig Bihar megyéhez tartozó község 1876-ban az akkor szervezett Hajdú megye része lett, majd 1950-től Hajdú-Bihar megye Debreceni járásához tartozott. A település 2004-ben városi rangot kapott.
2011. február 17-én itt mérték Magyarországon az év legvastagabb hótakaróját. A hó vastagsága elérte az 54 centimétert.[5]
1990–1994: Kiss Géza (független)[6]
1994–1998: Hamza Gábor (MSZP)[7]
1998–2002: Hamza Gábor (független)[8]
2002–2006: Hamza Gábor (független)[9]
2006–2010: Andó Lászlóné (Fidesz)[10]
2010–2014: Hamza Gábor (független)[11]
2014–2019: Antal Szabolcs (Fidesz-KDNP)[12]
2019-től: Antal Szabolcs (Fidesz-KDNP)[1]
2012-es adatok szerint a lakónépesség 13 105 fő, a lakások száma 4 280.[13]
Népesség éves %-os változása:
2001-ben 10 681 fő
2015-ben pedig 12 961 fő
2001-ben a település lakosságának 97%-a magyar, 3%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.
2011-ben a népszámlálás adatai alapján a település 13 128 lakosának 88,38%-a vallotta magát magyar nemzetiségűnek. A cigány nemzetiséghez tartozónak 629 fő vallotta magát, ami a település lakosságának 4,79%-a.
Kaláni vaskályha a 19-20. század fordulójáról
Jelentős bronzkori emléke az 1907-ben előkerült ún. „hajdúsámsoni kincs”, amely tizenkét harci baltából és díszes kardból áll, és jelenleg a debreceni Déri Múzeumban van kiállítva.
Emléktölgy: Hajdú-Bihar megye védett természeti értéke.
Kályhamúzeum – Bardi János kályhagyűjtő öntöttvaskályha gyűjteménye a régi mozi épületében, ahol 190 különböző öntöttvaskályha, csápos- és kerekes öntöttvaskutak, öntöttvas vasalók vannak kiállítva.
Református templom. 1800 körül kezdték el az építését.
Itt született híres személyekSzerkesztés
Ember Pál (Sámson, 1827. február 17. – Biharkeresztes, 1890. június 13.) református lelkész
Kúnos Ignác (1860–1945) nyelvész, turkológus, a török népköltészet úttörő jelentőségű kutatója, az MTA tagja
Leszkay András (Sámson, 1863. július 1. – Budapest, 1928. augusztus 2.) színigazgató
Leitner Mihály (1864-?) jogász, szerkesztő, közíró
Adler Miklós (1909. október 25. – Tel-Aviv, Izrael, 1965. október 20.) magyar festő, grafikus
Tar Sándor (1941–2005) író
Mező József (1957) labdarúgó, kapus (Debreceni MVSC)
Gazdag István: Hajdúsámson története és néprajza, 2000 ISBN 9630034670
Baranyi Béla: Hajdúsámson, 2000 (A Száz Magyar Falu Könyvesháza sorozatban ISSN 1586-0469) ISBN 9639287040
↑ a b Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. május 3.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Explore Melegoldal in Hungary (angol). Tripmondo. (Hozzáférés: 2012. július 2.)
↑ Elmúlt évek időjárása. met.hu. (Hozzáférés: 2015. január 17.)
↑ Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 18.)
↑ Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 3.)
↑ Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 3.)
↑ Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 3.)
↑ Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. május 3.)
↑ Hajdúsámson települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 3.)
↑ A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2012 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2012. január 1. (Hozzáférés: 2015. június 15.)
Hajdúsámson város önkormányzatának honlapja
Hajdúsámson közigazgatási portálja Archiválva 2011. szeptember 30-i dátummal a Wayback Machine-ben
Hajdúsámson régen és ma; szerk. Vincze Tamás; Önkormányzat, Hajdúsámson, 2014
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hajdúsámson&oldid=25332471”
Utoljára szerkesztve 2022. október 3., 12:30-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. október 3., 12:30
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.