fr sv hu hu hu hu hu sv sk hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hbs_lat hu nb hu es hu hu hu hu hu en hu hu hu sv hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en oc fr oc zh fr sv oc nl fa de de fr fr fr ca en hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu en cs de hu en hu en hu pl en nl de it ceb ast cs br sl hu it en eo en hbs_lat sv hbs_lat sl sv eo eo ceb en en sl hbs_lat hbs_lat es ms sl hbs_lat lt hbs_lat sl hbs_lat sk sv ms hbs_lat lt hbs_lat lt en hu en hu pl en it en sl it cs sl pt cs it hbs_lat hbs_lat en en sl de cs hbs_lat sl en en en en en hbs_lat fr en xal hbs_lat sl en ceb hbs_lat hbs_lat ca tr hbs_lat eo hbs_lat fi eu es lt en cs it hbs_lat en cs hbs_lat fr fr da it it id en fr hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat it cs hbs_lat it it cs sl en en hbs_lat hu en sl hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat sl sl sl hbs_lat cs en hu cs sl hsb nl it en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en de id es it it it sl en sk de es hbs_lat hbs_lat it it en sk en fr de la hbs_lat hbs_lat fi en cs gl hbs_lat tr tr sl ceb eo sv pl hbs_lat pl eo en hbs_lat hbs_lat it cs sl sl pl sl tl pl es hbs_lat en de hbs_lat en fi eu ms sl cs en da sv eo hbs_lat en en fr de sl de de cs pl it sl hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat en hbs_lat fi pl da hbs_lat hbs_lat sl pl ast cs hbs_lat br hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl vi en en eo cs sl fr sv en en hbs_lat lt da hu fi vi hbs_lat en sl pl lv eo hu it hbs_lat en en en hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat ceb hu hbs_lat it en en hbs_lat it sl hbs_lat hbs_lat lt tr en ms nl de hbs_lat hbs_lat es hbs_lat fr sl hbs_lat eo it pt de it en ms fi hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl hbs_lat fr sv hbs_lat it hbs_lat pl en en hbs_lat sl eo hbs_lat sl en en pl sl sl hbs_lat sv id en en en cs hu en en sl de hbs_lat hbs_lat sl ceb en pl en en hbs_lat hbs_lat eo en fi sl eo hbs_lat en sv hbs_lat sl eo hbs_lat en ceb hbs_lat en en hbs_lat it hbs_lat en en en hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat sl en en en cs de hu hu en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en ceb en en fr hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat id hbs_lat hbs_lat sl sv nb sl hbs_lat sl sl sl fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat fr hsb hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat fi hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat en de sl hbs_lat en hbs_lat sl hbs_lat it fi hbs_lat hbs_lat sl es hbs_lat hbs_lat cs it hbs_lat tr hbs_lat ms sl et sl sl ms en hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat sv en sl sl sl lv sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat en en en sl sv en hbs_lat lt it en sv hbs_lat hbs_lat sl id pl cs en hbs_lat hbs_lat fi it sv ro sv en sl sl hbs_lat hbs_lat it hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat it hbs_lat sk hbs_lat cs sl it hbs_lat sl sk en hbs_lat it hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat de en pl it pl en en en en tr hbs_lat en ceb it hbs_lat de es hbs_lat sl sl hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en en sl hu en nl hbs_lat hbs_lat hbs_lat fr hbs_lat en hbs_lat hbs_lat sv it en fr hbs_lat en et ms hbs_lat en cs pl rm en hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat id hbs_lat fi en sv it it ca it nl hbs_lat pl it en hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat id en ro hbs_lat ms hbs_lat sk sk en hbs_lat it it pl hbs_lat sl sk pt hbs_lat hbs_lat en cs en hbs_lat lt ms sl sl hbs_lat hbs_lat sl en eo id hbs_lat cs en en en hbs_lat hbs_lat en lt cs it hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat nl en en pl it hbs_lat hbs_lat id lt hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl en hbs_lat pl eo sl hbs_lat en sco hbs_lat hbs_lat sk en hbs_lat it sl en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt it hbs_lat hu de en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat id hbs_lat de fa fr hbs_lat it it nl pl pt ro ru hbs_lat sl hbs_lat sv fy pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2018. november 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Funtana témájú médiaállományokat.
Funtana (olaszul: Fontane) falu és község Horvátországban Isztria megyében.
Az Isztriai-félsziget nyugati részén, Poreč központjától 7 km-re délre az azonos nevű öböl partján fekszik. Területe nyugaton Zelena Lagunától délen Valkaneláig terjed. Nevét a tengerhez közeli, soha ki nem apadó forrásairól kapta, melyek ősidők óta tiszta ivóvízzel látták el a környéket. Az öböl előterében néhány kis sziget és zátony (Veli Školj, Mali Školj, Reverol, Tovarjež, Tuf) található. A település legrégibb része egy az öböl feletti kis magaslaton fekszik. A 20. században a turizmus fejlődésével (új szállodák, kempingek, üdülők, apartmanok épültek) tovább terjeszkedett. Ma már mintegy húszezer turista befogadására is képes.
A régészeti leletek tanúsága szerint területe már az újkőkor végén lakott volt és azóta is, mintegy négyezer éven át folyamatosan lakott maradt. A mai Funtana területén emberi tevékenységről nemcsak a leletek, hanem az ember által a természetes környezetben véghezvitt, a légi fényképeken jól látszó változtatások, a mezőgazdasági táblák szabályos, római mérnökök által kimért derékszögű elrendezése is tanúskodik. A rómaiak által kimért utak lényegében a mai napig is használatosak. A mai Zelena Laguna területén egy nagyméretű római villa maradványait tárták fel, melynek szerkezetén jól látszik, hogy a vizet egy külön vízvezetéken szállították a közeli, a mai Funtana területén található forrásokból, melyekről a település a nevét kapta. A rómaiak után a keleti gótok, a bizánciak, majd a Karolingok uralma következett. A középkorban Funtana és Zelena Laguna egy hűbérbirtokot képezett, mely a poreči püspökséghez tartozott. 1216-ból származik az első középkori dokumentum, mely megerősíti, hogy a Plava- és Zelena Laguna közötti területen a püspöki uradalom gazdálkodott. A Szent Mauro székesegyházban kelt oklevél az itt már az ókor óta működött sólepárló telep ügyében rendelkezik. Bár akkor még nem említenek itt települést, mégis közvetett bizonyítékot szolgáltatnak rá, hiszen a sólepárló telep működtetése nagyobb számú munkás nélkül nem volt lehetséges. Az itteni forrásokat 1331-ben említik először, de település nyilvánvalóan már előbb is létezett, lakói a sólepárlás mellett halászatból, mezőgazdaságból éltek, de több kőbánya is volt a területén. A középkori névalak (Fontana Georgiana) arra is utal, hogy itt vagy a közelben jelentős villa állt és a Georgiana jelzőt annak a családnévnek az alapján kapta, amely egykor az itteni birtok tulajdonosa volt. A középkorban a mai Funtana területén valószínűleg több falu is állt, melyek egyikénél épült a 11. századi Szűz Mária templom, melyet a 16. században bővítettek. A templom mellett található Funtana régi temetője is. Hűbérurai a trieszti püspök, a velencei Andrea Dandolo, valamint a poreči püspök, majd a 16. században a Borisi család voltak. Az Isztria más részeihez hasonlóan a háborúk és a járványok a 16. századra az itteni lakosságot is megtizedelték. Helyükre 1590 körül a velencei hatóságok ide is főként a mai Dalmácia, Montenegró és Albánia területéről a török terjeszkedés elől menekülőket telepítettek. Szent Bernát tiszteletére szentelt plébániatemploma 1621-ben épült. Mellette egy magaslaton állt Borisi család 1610-ben épült reneszánsz-barokk kastélya. Körülöttük ebben az időben mintegy tizenöt kőből épített lakóház állt. A Velencei Köztársaság bukása (1797) után francia uralom következett, majd a Habsburg Birodalom része lett. A 19. században Funtanán az olasz és a horvát nyelv egyaránt használatos volt. Sokáig csak olasz tannyelvű iskola működött a településen, de 1897-től bevezették a párhuzamos horvát nyelvű oktatást is. Így a szülők maguk dönthették el, hogy milyen osztályba járatják gyermeküket. A lakosság főként mezőgazdaságból és halászatból élt, utóbbi jelentősége akkora volt, hogy a településen alig akadt család akinek legalább egy halászbárkája ne lett volna. A településnek 1857-ben 273, 1910-ben 518 lakosa volt. Funtana 1920-tól 1943-ig az Isztriával együtt olasz uralom alá tartozott. Az olasz kapitulációt követően német megszállás alá került, mely 1945-ig tartott. Az 1947-es párizsi békekonferencia Jugoszláviának ítélte, melynek következtében az olasz anyanyelvű lakosság Olaszországba menekült. A turizmus fejlődése az 1970-es évektől gyorsult fel, ma már a lakosság bevételeinek döntő része ebből származik. Funtana 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Az önálló Funtana község 2006-ban alakult meg, addig közigazgatásilag Vrsarhoz tartozott. 2011-ben 924 lakosa volt.
Szent Bernát tiszteletére szentelt plébániatemploma 1621-ben épült a korábbi templom helyén. Építtetője az akkori hűbérúr Bernardo Borisi volt. 1941-ben bővítették és restaurálták, 1988-ban megújították. Egyhajós épület négyszögletes apszissal, melyet diadalív választ el a hajótól. Alul négyszögletes, felül nyolcszögletes harangtornya 34 méter magas. Három oltára van. Berendezésének fő ékessége bal oldali mellékoltár képe, a Madonnát gyermekével és szentekkel (Szent Domokos és Szent Katalin) ábrázoló oltárkép, melynek felső része reneszánsz, alsó része korai barokk stíluselemeket tükröz. Ismeretlen velencei mester alkotása (olaj, vászon) a 17. századból. Az 1994-es restaurálás óta látható ismét a templomban. A jobb oldali 1999-ben felszentelt oltárkép Vladimira Pavlinića munkája boldog Alojzije Stepinac érseket ábrázolja. A templomban több sírkőlap található, melyek közül az egyik az egykori kegyúr a Borisi családé. Az orgona 1878-ban készült Weinheim németországi hívő ajándéka.
A Borisi-kastélyt 1610-ben Bernardo Borisi építtette reneszánsz stílusban. Később barokk stílusban, új ablakkeretekkel építették át. Ez volt az az első épület, amely körül a mai település kialakult. Történészek szerint lehetséges, hogy a helyén már a késő középkorban is valamilyen udvarház, vagy épület állt. Belülről nem látogatható.
A falu szélén áll az 1750 körül épített Szent Lúcia kápolna. Csak a búcsúnapján december 13-án van nyitva.
A temetőben álló Kármelhegyi Boldogasszony kápolna 1631-ben épült. 1907-ben renoválták.
A régi temetőben álló Irgalmas Szűzanya templom eredetileg a 11. században épült, később többször átépítették. Szakemberek a legújabb kutatási eredmények alapján ezer évesnél is régebbinek gondolják. Legrégibb része valószínűleg román stílusú. Az új homlokzat építésekor egy régi fogadalmi feliratra és egy hajó rajzára bukkantak, melyet még velencei tengerészek véstek a falába. Belsejében két, a 17. illetve a 18. századból származó sírkőlap található. A templomot utoljára 1998-ban renoválták.
A település névadó forrásai közvetlenül a tengerparton találhatók. A legutóbbi időkig használták a környék lakói, hiszen vizük sohasem apad el. Gyakran messzebbről fogatokkal is jöttek ide ivóvízért. A források vizét már az ókorban kiépített földalatti vízvezeték vitte a Zorn fok és a Zelena lagúna környéki római villákhoz. Ennek maradványait a régészeti kutatások során feltárták. Építése a 2. századra tehető és vizét nemcsak az épületek vízellátására, hanem az Isztria nyugati öbleiben horgonyzó hajók vízszükségletének kielégítésére is használták. Az egyik forrás a Perila nevet viseli, mivel a nők egykor ide jártak ruhát mosni.
Funtana község hivatalos oldala (horvátul)
Funtana turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
Funtana az Istrapédián (horvátul)
Funtana az Istarska enciklopédián (horvátul)
Templomok és kápolnák az Isztrián (németül)
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2014. május 13.)
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857-2001
Sveti Petar u Šumi
Sveta Marija na Krasu
Stranići kod Nove Vasi
Sveta Marija na Krasu /része/
Stranići kod Svetog Lovreča
Sveti Petar u Šumi
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Funtana&oldid=20644841”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2018. november 13., 20:34
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.