hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ga hu pl nl hu en hu eo en hu fr en en hu en eu en hu fr hu it hu fr id nl hu en ga hu hu en hu en ga hu en en hu en hu id en hu en hu fr hu fr hu hu hu en fi fr en hu en hu hu en hu fr ga hu en fr hu fr hu en hu fr en en hu fr hu hu en hu fr en fr hu de hu en hu en hu en hu en hu hu es en hu en hu hu en hu fr en en hu en ga hu pt en hu it en en hu it ga hu es en hu en fr de hu en hu hu hu cs fr en en hu fr eu hu en hu en en hu fr hu hu es en hu fr fr en hu de ga hu en hu fr hu pt en hu en hu hu en en hu fr hu hu hu de hu hu en hu en hu en hu fr hu nl fr hu fr hu hu en hu fr en en hu fr ga hu cs nl hu fr hu hu cs fr hu hu fr hu hu en hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de eo kk nl ru sv fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 12.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Uralkodónak vagy monarchának nevezzük a monarchikus államformájú államok vagy országok[1] vezetőjét, államfőjét,[2] függetlenül attól, hogy tisztségét örökléssel, beházasodással, vagy országgyűlés által megválasztva nyeri el, és függetlenül attól is, hogy nemesi származású-e. Az uralkodói cím birtokosa egyaránt lehet szuverén vagy nem szuverén[3] államnak a feje.[4]
4 Uralkodók nem vezető pozícióban vagy illegalitásban
Az uralkodók tisztségének leggyakoribb jelei a koronázási jelvények:
korona, mely fejen hordott ékszer,
jogar (a bírói hatalom jelképe)
kard, szablya, lándzsa, buzogány (a katonai erő jelképei)
a keresztény hagyományú országokban: országalma, feszület (kereszt)
Saint Kitts és Nevis királynője
Az Egyesült Királyság királynője
A zuluk királya (Dél-Afrikában)
Dzsigme Keszar Namgyal Vangcsuk
Hamad ibn Muhammad as-Sarki
Fudzsejra emírje (Egyesült Arab Emírségek)
Szabáh al-Ahmad al-Dzsábir asz-Szabáh
Vilmos Sándor holland király
Alhaji Muhammadu Kabir Usman
Rásid ibn Ahmad Ál Mualla
Umm al-Kajvajn emírje (Egyesült Arab Emírségek)
Humajd ibn Rásid Ál Nuajmi
Adzsmán emírje (Egyesült Arab Emírségek)
III. Szultán ibn Muhammad al-Kászimi
Sardzsa emírje (Egyesült Arab Emírségek)
Mohammed bin Rásid Ál Maktúm
Dubaj emírje (Egyesült Arab Emírségek)
A francia nép választja
Hamad bin Halífa Ál Száni
Az uralkodó választja utódát
Joan-Enric Vives i Sicília
Yang di-Pertuan Agong (Malajzia királya)
A helyi uralkodók közül választják
Terengganu szultánja, ha az ország trónján lejár mandátuma
Hamad ibn Ísza Ál Halífa
A 9 tagú királyválasztó tanács választja
II. Tomasi Kulimoetoke ,
Soane Patita Maituku , Visesio Moeliku
Wallis és Futuna kaveluája
Wallis és Futunának 3 uralkodója van, akiket a törzsi tanács választ meg.
Halífa bin Zájed Ál Nahaján
Abu-Dzabi emírje, az Egyesült Arab Emírségek elnöke
(A Vatikán szuverén uralkodója)
A bíborosok választják meg a konklávén.
Uralkodók nem vezető pozícióban vagy illegalitásban[szerkesztés]
Görögország: II. Konstantin Trónörököse: Spárta hercege
↑ Magyar Értelmező Kéziszótár szerint egységes államszervezetbe tartozó földrajzi terület a benne és a rajta levőkkel együtt.
↑ Lásd Magyar Értelmező Kéziszótár
↑ azaz hűbéres vagy bármilyen módon függő monarcha
↑ A legmagasabb uralkodói cím, mely szuverén státusszal bírhat, az a hercegség, l. Liechtenstein és Monaco stb., de királyságok, sőt császárságok is létezhetnek korlátozott szuverenitással, mint például Malajzia tagállamai, melyek mind királyságok. A történelemben ilyen, nem szuverén státuszú ország volt például a Cseh Királyság, mely sosem rendelkezett önálló állami léttel 1918-ig, hanem előbb a Német-Római Birodalom, majd 1804-től az Osztrák Császárság egyik vezető tagállama volt. Hasonlóan a Cseh Királysághoz, az 1806-tól függetlenné váló egykori Német-római Birodalom kötelékébe tartozó fejedelemségek a Német Császárság 1871-es megalakulása után ugyan elvesztették szuverenitásukat, de az uralkodói cím változatlanul megőrződött még a királyságok esetében is, így például a Bajor Királyság, Szász Királyság, Württembergi Királyság stb. uralkodói nem szuverén királyokká váltak.
Magyar Értelmező Kéziszótár, Akadémiai kiadó, Budapest, 1972
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Uralkodó&oldid=25260354”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 12., 18:24
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.