hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Állam, mozgósítás, társadalom | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
hadigazdálkodás, szociálpolitika, társadalmi berendezkedés, társadalmi szolidaritás
A sajtó a háború kitörésétől kezdve folyamatosan beszámolt a hátország társadalmi szerepvállalásáról. Hadikórházak alakultak és kórházvonatok indultak, pártok és jótékony egyletek nevében segélyalapok szerveződtek a rokkantak és a kereső nélkül maradt családok számára. A tél közeledtével megkezdődött a gyűjtés a katonáknak: lábbeli, meleg ruha, fogyasztási cikkek, például cigaretta került a csomagokba. Amikor már látszott, hogy a fronton karácsony is lesz, szépen egységesített ajándékcsomagok küldésére is indult mozgalom. Úgy tűnt, az ország egységesen a harctér mögött áll.
Ezeknek a kezdeményezéseknek az egyik fő feladata a tényleges segítségnyújtás mellett éppen ez volt: demonstrálni, hogy az ország egységes, a harci erőfeszítést mindenki vállalja. A megpróbáltatások nemhogy eltántorítanák Magyarországot a háborútól, épp ellenkezőleg. Megerősítik a szolidaritást, mindenki számíthat rá, hogy segítséget kap a nehézségek leküzdéséhez. Az egységbe forrt nemzet erejét szegezik szembe a külső veszedelemmel. Nem véletlen, hogy a segélyakciók és egyletek a társadalom szinte teljes körét és intézményeit reprezentálták. A pártokat, az ebben a formában hagyományos szerepüket eljátszó nőket, a szakmai szervezeteket, egyházakat, helyhatóságokat, a gazdag vállalkozókat, a híres embereket, sőt a munkásokat is, igaz, az ő akcióik csak messziről nézve képezték részét a nagy nekibuzdulásnak. Az üzenet mindenki számára egyértelmű lehetett: nemcsak a mozgósítottak harcolnak, hanem a hátország is mozgósítja magát.
Mindez azonban csak az egyik vetülete a háború okozta társadalmi átalakulásnak. A társadalom mozgósítása valóban elengedhetetlen volt a sikeres hadviseléshez. A folyamat azonban nehezen visszafordítható változásokat is elindított állam és társadalom viszonyát tekintve a hadviselő államok mindegyikében, noha ezek hatása, jórészt győzelem és vereség függvényében eltérő lehetett. Bár a háború leglátványosabb kísérőjelensége az állami beavatkozás kiterjesztése volt (árszabályozás, stratégiai fontosságú nyersanyagok kereskedelmének korlátozása, hadi felvásárlás, ellenséges tulajdon zár alá vétele stb.), az egyre hatalmasabb állam sem volt képes megbirkózni minden feladattal. Már csak azért sem, mert valójában teljesen felkészületlenül állt szemben mindazzal, ami a hátországban történt.
Közhely, hogy a hadviselő felek rövid háborúra számítottak. Ennek megfelelően alábecsülték mind a várható veszteségeket, mind pedig azt, hogy milyen hosszú ideig kell pótolni a mozgósított tömegeket. Noha voltak például jogszabályok arra, hogy a hadbavonultak családjának jövedelmet kell biztosítani, az csak csekély mértékű volt és a költségvetésben nem is állt rendelkezésre fedezet ennyi érintett ilyen hosszú ideig tartó ellátására. Más kérdésekre pedig eleve nem is gondoltak a politikusok, főként a bevonulás nyomán fellépő, tartós és ezúttal béremeléssel sem enyhíthető munkaerőhiányra, ami másik oldalról nehezítette a lakosság megélhetését.
Hamar kiderült azonban az is, hogy nem csupán a hátországban maradottak megélhetésének közvetlen problémáival kell szembenéznie a hadviselő államoknak. A rokkantak visszavezetése a polgári életbe, az árvák gondozása, a sebesültek ápolása, a járványok elleni fellépés, az árszabályozás és a hadsereg részére történő felvásárlása nyomán megjelenő feketepiac (ahol persze a megszállás során nem egészen törvényesen eltulajdonított javak is megjelentek) leküzdése olyan erőfeszítéseket kívánt, amire egyik hadviselő fél sem volt felkészülve. A kialakítandó szociális intézmények működtetésére, a megfelelő intézkedések végrehajtásához nem csupán a jogszabályok hiányoztak sok esetben, de nem állt rendelkezésre kellő állami kapacitás sem. A sokféle társadalmi szerepvállalás éppen ezt pótolta, vagyis az állam ezeken a területeken bekövetkezett csődjét, esetleg csak kapacitáshiányát.
Bár a jelenség minden hadviselő államban megfigyelhető volt, a politikai berendezkedés, az egyes kormányok helyzete vagy az államszervezet természetesen befolyásolta, hogy milyen mértékben, illetve milyen területeken vette át társadalmi szerveződés az állami funkciókat. Oroszországban például a háború első néhány hónapját követően, miközben a polgári kormányzatot a hadseregnek rendelték alá, már teljes mértékben összeomlott az állam működése (pedig hol volt még a forradalom) és az újjászervezésre lényegében az államot megkerülve, szakmai, esetleg nemzeti szervezetek révén került sor. Ez egészen odáig terjedt, hogy a vasútállomásokon az egészségügyi szakmai szervezet tagjai ellenőrizték az utazókat a járványok terjedésének megakadályozására, a betegek kezelés alá vonása érdekében.
Magyarországon a kormány mindent megtett annak érdekében, hogy a katonai szervek fölött is ellenőrzést gyakorolhasson, vagy legalább elkerülje a civil közigazgatás alárendelését, nem is sikertelenül. (Ebben jelentős szerepe volt Tisza István miniszterelnök erélyes fellépésének is, aki helyi jelentőségű ügyek kapcsán is közbenjárt Bécsben.) A szaporodó segélyegyletek, hadikórházak persze jelezték: a társadalomnak itt is mind több feladatot kell magára vállalnia.
A Monarchia osztrák felében a helyzetet bonyolította a tagolt közigazgatási és politikai berendezkedés, a törvényalkotói hatáskörrel is rendelkező koronatartományok rendszere, illetve a nemzeti mozgalmak sikeres intézményesülése. Számos szociális intézményt nem az állam, hanem ezek a nemzeti aktivisták szerveztek meg, nem titkolt módon saját nemzeti célkitűzéseiket is szolgálva. Az árvagondozás például szinte kizárólag nemzeti alapon szervezett módon történt, a gyerekeket természetesen a megfelelő nemzeti szellemben nevelve, de a segélyezés is gyakran párosult nemzeti „neveléssel”.
Mindez persze hosszabb távon nem egyszerűen csak átalakította az állam és a társadalom viszonyát, egyes területeken sokkal nagyobb hatalomhoz juttatva az utóbbit, még akkor is, ha más vonatkozásban viszont soha nem látott mértékben kiterjesztette az állam befolyását. Az állam egyre látványosabb diszfunkciói – amit csak fokozott az 1916-ot követő totális mozgósítás, hiszen még az addigiaknál is jobban alárendelte az állam és társadalom működését a hadviselésnek – nem csekély mértékben járulhattak hozzá a háborús erőfeszítések hatására bekövetkező összeomlásokhoz is. A cári Oroszország lényegében jóval azelőtt bebizonyította, hogy nemcsak képtelen megbirkózni a kihívásokkal, hanem egyenesen akadálya a háborús társadalom működésének. Miután a cár elszalasztotta a pillanatot, hogy egy új kormány révén szervezze át a birodalmat, a forradalomnak nemigen maradt alternatívája. A Monarchiában az új uralkodó, IV. Károly hasonló helyzetbe kerülve hasonlóan döntésképtelen volt, birodalmának sorsa szintén a felbomlás lett, méghozzá olyan társadalmi választóvonalak mentén, amiket az új társadalmi szerepvállalás is megerősített és támogatott. Ahol egy állam véget ért, immár tényleg csak a társadalomra lehetett számítani.
Joshua Sanborn: Imperial Apocalypse: The Great War and the Destruction of the Russian Empire. Oxford University Press, 2014.
Tara Zahra: Kidnapped Souls. National Indifference and the Battle for the Children in the Bohemian Lands 1900–1948. University of Chicago Press, 2008.
Pieter M. Judson: Guardians of the Nation. Activists on the Language Frontiers of Imperial Austria. Harvard University Press, 2006.
Bihari Péter: Lövészárkok a hátországban. Középosztály, zsidókérdés, antiszemitizmus az első világháború Magyarországán. Napvilág, 2008.
Előző bejegyzés Akadozó élelmiszer-ellátásKövetkező bejegyzés Háború az óvodában
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva