hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs en fr fr pl hbs_lat hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu fr ru hu hu en de de de ru ru en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Rózsa György (könyvtáros) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a könyvtárosról szól. Hasonló címmel lásd még: Rózsa György (egyértelműsítő lap).
Rózsa György az 1970-es évek második felében
2005. december 17. (83 évesen)
A Magyar Tudományos Akadémia Könyvtárának főigazgatója
A Wikimédia Commons tartalmaz Rózsa György témájú médiaállományokat.
Rózsa György (Nagyvárad, 1922. október 13. – Budapest, 2005. december 17.) diplomata, könyvtáros, a Magyar Tudományos Akadémia Könyvtárának és az ENSZ genfi könyvtárának főigazgatója, a közgazdaság-tudomány doktora, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karának címzetes egyetemi tanára. Rózsa Gábor (1947) statisztikus apja és Rózsa Dávid (1982) könyvtáros nagyapja.
Tanulmányait Nagyváradon, Bukarestben és Budapesten végezte. 1944-ben a Kasztner-vonat utasaként – későbbi feleségével együtt – Bergen-Belsenbe deportálták. Svájcban, a Caux sur Montreux-i internálótáborban érte meg a háború végét.
Pályája kezdetén, 1946-tól a Külügyminisztérium kulturális, majd elnöki osztályán dolgozott. 1948 tavaszán a moszkvai magyar nagykövetségre helyezték át, ahol Szekfű Gyula, utóbb Molnár Erik mellett szolgált. Követségi titkárként (és ideiglenes ügyvivőként) a protokoll-, a futár-, a hadifogoly- és a nem kárpátaljai repatriációs ügyeket intézte.[1] Diplomáciai karrierjének kistarcsai internálása vetett véget.
1951-től a Népkönyvtári Központ munkatársaként folytatta tevékenységét. 1954-ben a Közgazdaságtudományi Intézet könyvtárosaként kezdett az Akadémián. 1960. június 30-ától az MTA Könyvtárának az igazgatója, 1977. október 1-jétől 1996. június 30-áig főigazgatója volt.[2] 1969 és 1975 között, megszakítva budapesti könyvtárvezetői működését, az ENSZ genfi könyvtárának főkönyvtárosi posztját töltötte be.[3] E minőségben ő volt a szervezet második vezetője a világháború után.[4]
Az MTA és különböző nemzetközi szervezetek képviseletében számos konferencián vett részt. Tisztségeket töltött be hazai és nemzetközi szakmai testületek (például a bécsi székhelyű Európai Társadalomtudományi Együttműködés,[5] a hágai Nemzetközi Dokumentációs Szövetség[6] Társadalomtudományi Osztályozási Bizottsága és 1988-tól a párizsi Nemzetközi Bibliológiai Társaság[7]) vezetőségében, közreműködött szakfolyóiratok – többek között a Magyar Könyvszemle (1961–1969), a Könyvtári Figyelő (1979–1980), az ECSSID Bulletin (1979–), az angol Alexandria (1990–) és International Journal of Information and Library Research (1990–) – szerkesztőbizottságában.
1988-ban az ELTE Bölcsészettudományi Kar címzetes egyetemi tanára lett.[8] A Könyvtártudományi és Informatikai Tanszéken speciálkollégiumokat és posztgraduális kurzusokat tartott. 1996-os nyugdíjba vonulását követően a Pro Bibliotheca Alapítvány elnökeként folytatta az akadémiai és az általános könyvtárügy segítését.
1963-ban a közgazdaságtudomány kandidátusa, 1988-ban akadémiai doktora lett.
Kutatási területe a szakirodalmi informatika elmélete és módszertana volt; témájának társadalomtudományi, közgazdasági, kutatásszervezési és nemzetközi összefüggéseit is vizsgálta. Magyar és idegen nyelven több mint ötszáz publikációja jelent meg. Összegzései közül a Tudományos tájékoztatás és társadalom című monográfiát és Információ: az igényektől a szükségletekig. Nemzeti adottságok és nemzetközi együttműködés a tudományos információgazdálkodásban című disszertációját angolul is kiadták.[9]
A nyolcvanas években részt vett a hazai bibliológiai kutatások újraindításában, a könyvtárosok akadémiai tudományos minősítését végző bizottságok felállításában, irányította az Akadémiai Könyvtár modernizálását.[10] Az Arany János utcai akadémiai bérház könyvtárrá való átalakítását közel másfél évtizedig szervezte. E munka eredményeként 1988. november 3-án avatták föl a Könyvtár új otthonát.[11]
A kultúra a maga összetett voltában döntően meghatározza a munkához való viszonyt. Ebből következik a kultúra közgazdasági tényező jellege is
– Rózsa György a kultúráról[12]
Az 1990-es évektől több tanulmányában és esszéjében értekezett az információs társadalomról és a fejlődő országok támogatásának új formáiról. A kulturális örökség és az elektronizációs forradalom „összebékítését” tartotta a 21. század egyik legfontosabb kihívásának.[13] A legelmaradottabb térségek felemelésének egyik lehetőségét a Multifunkcionális Alkalmazott Munkakészségi Alap, a MAMA-rendszer létrehozásában, vagyis a kulturális intézmények (nemzeti könyvtár, levéltár, könyvkiadás és -terjesztés) „egy fedél alá” vonásában látta.[14]
1990-ben két fiával létrehozta az első feleségéről, Robitsek Borbála (1920–1967) óvónőről elnevezett Rózsa Borka Alapítványt, amelynek célja a végzős magyarországi óvodapedagógus-hallgatók támogatása.
Rózsa György síremléke a Farkasréti temetőben
Rózsa György emléktáblája egykori lakhelyén (Budapest, XIII. ker. Csanády u. 4/b.)
2008. november 19-én az Akadémiai Könyvtár Vasarely-termében ünnepi ülésen emlékeztek meg életéről, tudományos és könyvtárvezetői tevékenységéről. Az eseményen felszólalt Náray-Szabó Gábor főigazgató, Vámos Tibor akadémikus, Tamás Pál szociológus, Sebestyén György, az ELTE BTK Könyvtártudományi Tanszékének vezetője és Bánhegyi Zsolt, az Akadémiai Könyvtár osztályvezetője.[18]
2012. október 12-én születésének kilencvenedik évfordulója alkalmából emléktáblát avattak utolsó, újlipótvárosi otthona falán.[19]
2015. március 4-én könyvbemutatóval egybekötött megemlékezésre került sor tiszteletére az MTA Könyvtár és Információs Központ konferenciatermében Monok István, Rózsa Dávid, Csurgay Árpád és Murányi Lajos előadásával.[20]
Felszabadulási Jubileumi Emlékérem (1970)
Nemzetközi Levéltári Tanács díszérme (1977)
Munka Érdemrend arany fokozata (1982)
Szocialista Magyarországért Érdemrend (1989)
Magyar Köztársasági Érdemrend tisztikeresztje (1995)
Pro Scientia Hungarica (1996)
A Bolyai János Alapítvány Bolyai-díja (2004)
A közgazdasági kutatás forrásai és segédletei. Tájékoztatási bibliográfiai kézikönyv (Haraszthy Gyula előszavával; Budapest, 1959, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó)
A magyar társadalomtudományok az UNESCO kiadványaiban | Les sciences soliales Hongroises dens les publications de l'UNESCO (Budapest, 1960)
The documentation of science organization as an emerging new branch of scientific information (Budapest, 1962, Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára)
Hagyomány és korszerűség : az Akadémiai Könyvtár távlati fejlesztéséről (Budapest, 1964, MTA Könyvtára)
Részvételünk és lehetőségek a nemzetközi társadalomtudományi dokumentációban (Budapest, 1964, MTA Könyvtára)
A társadalomtudományi kutatás és a tudományszervezés tájékoztatási problémái (Budapest, 1965, Akadémiai Kiadó)
Some considerations of the role of scientific libraries in the age of the scientific and technical revolution : an essay and approach to the problem (Budapest, 1970, Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára)
Tudományos tájékoztatás és társadalom (Budapest, 1972, Akadémiai Kiadó)
Scientific Information and Society (The Hague – Paris, 1973, Mouton)
„Tudományok és művészségek szeretete…” Írások az MTA Könyvtáráról (Budapest, 1986, MTA Könyvtára)
Information: From Claims to Needs. National Aptitudes for International Co-operation in Scientific Information Economy (Köpeczi Béla előszavával; Budapest, 1988, Kultúra – Library of HAS)
Kulturális örökség és információs társadalom (Fejtő Ferenc előszavával; Budapest, 1995, Argumentum)
Ante-equilibrium. Vitairat a fejlődő országok esélyegyenlőségéről (Fejtő Ferenc és Farkas János előszavával; Budapest, 2004, Argumentum)
Bal kezem öt ujja az Ingres-hegedűn (Budapest, 1994, Argumentum)
Változatok Ingres hegedűjére és Chagall-inspirációk (Kabdebó Tamás előszavával; Budapest, 2001, Argumentum)
Rózsa György–Rózsa Dávid: Legvégül a tópart. (Ön)életrajz két kézre; MTAK–KSH Könyvtár, Bp., 2015
↑ Lázár, 1998. 198. o.
↑ Gerő, 2009. 409. o.
↑ Gömbös, 2008. 221. o.
↑ Cruger Dale, 1970. 14. o.
↑ European Cooperation in Social Science Information and Documentation, ECSSID.
↑ Fédération Internationale d’Information et de Documentation, FID.
↑ Association Internationale de Bibliologie, AIB.
↑ Gregorovicz, 2006. 89. o.
↑ Curriculum vitae, 1992. 9–10. o.
↑ Sebestyén, 2009. 41–43., 47–48. o.
↑ Rózsa, 1989. 19–24. o.
↑ Juhász–Bodansky, 2007. 580–581. o.
↑ Rózsa, 2004. 58–63. o.
↑ Rózsa, 1996b. 18. o.
↑ Rózsa, 1996a. 143–144. o.
↑ Rózsa, 2010.; Rózsa, 2011.
↑ Murányi, 2008. 15–17. o.
↑ Beszámoló a rendezvényről az MTA KIK honlapján, A rendezvény videófelvétele az MTA KIK Képkönyvtárában
Cruger Dale, 1970. = Cruger Dale, Doris: The United Nations Library. Its Origin and Development. Chicago, 1970, American Library Association.
Curriculum vitae, 1992. = Curriculum vitae. In „Gondolatok a könyvtárban”. Szerk.: Domsa Károlyné – Fekete Gézáné – Kovács Mária. Budapest, 1992, MTA Könyvtára. 9–10. o.
Gerő, 2009. = Magyar könyvtártörténeti kronológia 996–2007 1–3. Összeáll.: Gerő Gyula. Budapest, 2009, Országos Széchényi Könyvtár.
Gömbös, 2008. = Gömbös Ervin: Magyarok az ENSZ apparátusában.[halott link] Külügyi Szemle, 2008. 2. sz. 213–229. o.
Gregorovicz, 2006. = Gregorovicz Anikó: Emlékezés dr. Rózsa Györgyre.[halott link] Tudományos és Műszaki Tájékoztatás, 2006. 2. sz. 89. o.
Juhász–Bodansky, 2007. = Az információs társadalom korai magyar irodalma. Szemelvénygyűjtemény. Szerk.: Juhász Lilla – Bodansky György. Budapest, 2007, Gondolat – INFONIA.
Lázár, 1998. = Lázár György: Szekfű Gyula követ és a moszkvai magyar követség jelentései (1946–1948). Budapest, 1998, Magyar Országos Levéltár.
Lencsés, 2012. = Lencsés Ákos: Rózsa György emléktáblájának felavatása. Könyvtári Levelező/lap, 2012. 10. sz. 31–32. o.
Murányi, 2008. = Murányi Lajos: Rózsa György emlékülés az MTA Könyvtárában. Könyvtári Levelező/lap, 2008. 12. sz. 15–17. o.
Rózsa, 1989. = Rózsa György: Új épületben készül az Akadémia Könyvtára történelmének új lapjait írni. In Telekiek alapítványa. Az Akadémiai Könyvtár az alapítástól az önálló könyvtárépületig 1826–1988. Összeáll.: Fekete Gézáné. Budapest, 1989, MTA Könyvtára. 19–24. o.
Rózsa, 1996a. = Rózsa György: A délszláv kulturális helyreállítás egyik lehetséges változata kilenc tételben.[halott link] Tudományos és Műszaki Tájékoztatás, 1996. 4–5. sz. 143–144. o.
Rózsa, 1996b. = Rózsa György: „Egy főre eső nemzeti jóérzés”. Népszabadság, 1996. április 29. 18. o.
Rózsa, 1997. = Rózsa György: Gutenberg nem vonul nyugdíjba – A kulturális örökség és a digitalizált kultúra kapcsolatáról. Írás Tegnap és Holnap, 1997. 1. sz.
Rózsa, 2004. = Rózsa György: Ante-equilibrium. Vitairat a fejlődő országok esélyegyenlőségéről. Budapest, 2004, Argumentum.
Rózsa, 2010. = Rózsa Dávid: Rózsa György visszaemlékezéseiből I. Könyvtári Levelező/lap, 2010. 12. sz. 4–12. o.
Rózsa, 2011. = Rózsa Dávid: Rózsa György visszaemlékezéseiből II. Könyvtári Levelező/lap, 2011. 1. sz. 8–12. o.
Sebestyén, 2009. = Sebestyén György: Információs rendszerek a kutatásfejlesztés számára – Rózsa György, a globalizmus és a tudásmenedzsment. Könyv, Könyvtár, Könyvtáros, 2009. 3. sz. 41–49. o.
A Legvégül a tópart című kötet borítója
Rózsa György – Rózsa Dávid: Legvégül a tópart. (Ön)életrajz két kézre. Budapest, 2015, MTA Könyvtár és Információs Központ – KSH Könyvtár.
Bánhegyi Zsolt: Búcsúbeszéd Rózsa György ravatalánál. Könyvtári Levelező/lap, 2006. 1. sz. 14–15. o.
Csurgay Árpád: Emlékezés Rózsa Györgyre. Könyv, Könyvtár, Könyvtáros, 2013. 2. sz. 53. o.
Fejtő Ferenc: Búcsú Rózsa Györgytől. Népszava, 2006. január 9. 7. o.
Gregorovicz Anikó: In memoriam Rózsa György. Könyv, Könyvtár, Könyvtáros, 2009. 3. sz. 39–40. o.
Rózsa Dávid: A kilencvenedik év. Rózsa György emlékezete. Könyv, Könyvtár, Könyvtáros, 2013. 2. sz. 54. o.
Sonnevend Péter: Rózsa György (1922–2005). Könyv, Könyvtár, Könyvtáros, 2006. 2. sz. 53–55. o.
Sz[ále] L[ászló]: Rózsa György 1922–2005. Magyar Hírlap, 2006. január 9. 17. o.
Tamás Pál: A könyvtáros elment. Népszabadság, 2006. január 9. 12. o.
Vajda Kornél: Tisztelgés Rózsa György előtt. Könyv, Könyvtár, Könyvtáros, 1998. 3. sz. 49–51. o.
Vámos Tibor: Rózsa György (1922–2006). Magyar Tudomány, 2006. 3. sz. 373. o.
Kortárs magyar írók 1945–1997. Bibliográfia és fotótár II. (K–Z). Szerk.: F. Almási Éva. Budapest, 2000, Enciklopédia. 282. o.
MTI Ki kicsoda 2006 II. (L–Z). Főszerk.: Hermann Péter. Budapest, 2005, MTI. 1462. o.
Révai új lexikona XVI. (Rac–Sy). Főszerk.: Kollega Tarsoly István. Szekszárd, 2005, Babits. 375. o. ISBN 963-955-626-2
Dr. Rózsa György 1985–2005 közötti írásainak válogatott bibliográfiája. Összeáll.: Murányi Lajos – Bánhegyi Zsolt. 2006. február 1.
Rózsa György műveinek válogatott bibliográfiája. In Rózsa György – Rózsa Dávid: Legvégül a tópart. (Ön)életrajz két kézre. Budapest, 2015, MTA Könyvtár és Információs Központ – KSH Könyvtár. 199–224. o.
Rózsa György szakirodalmi munkássága 1959–1991. Válogatott bibliográfia. Összeáll.: Fekete Gézáné. In „Gondolatok a könyvtárban”. Szerk.: Domsa Károlyné – Fekete Gézáné – Kovács Mária. Budapest, 1992, MTA Könyvtára. 13–28. o.
Sablon:A Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára vezetői
A Magyar Tudományos Akadémia Könyvtárának főkönyvtárnokai és (fő)igazgatói
Hunfalvy Pál (1851–1891) ·  Fröhlich Róbert (1892–1894) ·  Heller Ágost (1894–1902) ·  Szily Kálmán (1905–1924) ·  Ferenczi Zoltán (1925–1927) ·  Szinnyei József (1928–1943) ·  Melich János (1943–1948) ·  Keresztury Dezső (1948–1950)
Scher Tibor (1950–1952) ·  Haraszthy Gyula, Kovács Máté, Mátrai László (1952–1953) ·  Haraszthy Gyula (1953–1960) ·  Rózsa György (1960–1996) ·  Engel Pál (1996–1997) ·  Domsa Károlyné (1997–2006, főigazgató-helyettesként) ·  Náray-Szabó Gábor (2006–2013) ·  Monok István (2013–)
ISNI: 0000 0001 1880 1525
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Rózsa_György_(könyvtáros)&oldid=24498462”
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
A Kistarcsai Központi Internálótábor foglyai
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2021 októberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 23., 10:09
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.