hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu hu en hu en hu en hu en ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
„Ajtony vezér” változatai közötti eltérés – Wikipédia
A lap 2011. augusztus 11., 07:22-kori változata
51 bájt hozzáadva ,  11 évvel ezelőtt
Hidaspal (vitalap | szerkesztései)
(→‎A kivágott nyelv legendája)
A lap 2011. augusztus 11., 07:22-kori változata (szerkesztés) (visszavonás)
Hidaspal (vitalap | szerkesztései)
'''Ajtony vezér''', (? – 1028?)   Az Ajtony elleni hadjárat időpontja, amelynek során éltetét vesztette, vitatott.  , nemzetségfő volt Szent István uralkodása idején [[Magyarország]]on.
[[Fájl:Gesta Hungarorum Anonymous.jpg|jobbra|200px|bélyegkép|  Anonymus: Gesta Hungarorum ]]▼
{{idézet 2|''...Azt a földet végül, amely a Maros folyótól egészen Orsova váráig terül el, egy bizonyos Galad nevű vezér, aki Bodony várából jött, foglalta el a kunok segítségével. Az ő ivadékából született Ajtony...''|[[Anonymus]]:Gesta Hungarorum|#0000000}}▼
1000 körül törzsi államot hozott létre az Al-Duna és a [[Maros köze]] tájékán [[Marosvár]] székhellyel. [[I. István magyar király|Szent István]] királytól függetlenül gyakorolta hatalmát. A [[Nagyőszi csata]] során [[1028]]-ban vereséget szenvedett [[Csanád vezér]]től és széthullott uradalma.
Nevének eredete: az Árpád-kori Achtum, Ochtum név, a török Altyn ''arany'' szóból ered.
Származását tekintve Anonymus a Gesta Hungarorumban [{{MEK|02200/02245/02245.htm}} Anonymus:Gesta Hungarorum]  Galad vezér ivadékának írja le, míg Laskai Osvát prédikációszövege szerint, melyet semmi sem támaszt alá, a "Nyírbe", a mai Nyírségbe valónak mondja. Életéről adatok a [[Gellért-legenda|Gellért-legendának]] köszönhetően maradtak fenn, de csupán területeit és megkeresztelkedését írja le. Eszerint [[Marosvár]]ban tartotta székhelyét, 1002-ben [[Vidin]]ben keleti rítusú kereszténység szerint megkeresztelkedett, II. Basileios közreműködésével. Székhelyén monostort épített [[Keresztelő Szent János]] tiszteletére, de valószínűleg ez csupán felszínes gesztus volt: az akkori elbeszélések szerint hét feleséget tartott, és nem tisztelte a kereszténység előírásait. A [[Bizánci Birodalom]] folyamatos támogatást nyújtott neki, ezért hatalmát István király megkoronázása után még hosszú évekig megtarthatta. Gazdasági és katonai erejéből kifolyólag [[I. István magyar király|I. István]] király parancsainak nem engedelmeskedett, magát vele egyenrangúnak tartotta és szembefordult vele.
Szent István országot egyesítő hadjáratainak végére, az [[1020-as évek]] második felére a [[tiszántúl]]i területek békésen elismerik István fennhatóságát ahol [[Vata (törzsfő)|Vata]] volt a törzsfő. Egyedül '''Ajtony''', aki a Tiszántúltól délre eső területeket birtokolta, maradt pogány ellenálló, és erős törzsi állammal rendelkezett. Az államalapító király a leszámolásra [[1027]] tájékát látta elérkezettnek, ekkor ugyanis belső zavargások robbantak ki [[Bizánc]]ban, ezáltal elmaradtak a támogatások. A támadás kezdete előtt az egész uradalmat körbezárta, ezt bizonyítja az is, hogy [[II. Konrád]] csak nagy kerülővel tudta megtenni az utat Bizánc felé, tehát 1027-ben az ostrom már elkezdődött. [[Doboka (ispán)|Doboka ispán]] fia, [[Csanád vezér]], Ajtony egykori fővezére, Rév-Kanizsánál átkelt a Tiszán, és a Harangod (Aranka) vizénél a [[nagyősz]]i síkon két napig tartó csatában megverte Ajtony seregét, őt magát pedig lefejezte. A Gellért legenda szerint két csatát vívtak, az elsőt [[Marosvár]]nál, ahol még Ajtony serege győzött, visszaszorítva a Tiszáig Csanádot. A másodikat Nagyősznél, amely azonban Ajtony halálával végződött. A sík területen emelkedő Oroszlános-halmon Csanád püspökséget alapított, I. István pedig [[Csanád vármegye|a róla elnevezett vármegye]] ispánjává tette. [[Ajtony nemzetség]]ét azonban nem sikerült megsemmisíteni, sőt birtokainak egy része is fennmaradt. Nevét 1329 óta őrzi az Arad és Csanád határán lévő ''Ajtonmonostora'' helynév.
== A kivágottkrónikák nyelvés legendájalegendák Csanádról ==
▲[[Fájl:Gesta Hungarorum Anonymous.jpg|jobbra|200px|bélyegkép|  Anonymus: Gesta Hungarorum ]]
▲{{idézet 2|''...Azt a földet végül, amely a Maros folyótól egészen Orsova váráig terül el, egy bizonyos Galad nevű vezér, aki Bodony várából jött, foglalta el a kunok segítségével. Az ő ivadékából született Ajtony...''|[[Anonymus]]:Gesta Hungarorum|#0000000}}
=== A kivágott nyelv legendája ===
István király miután megelégelte Ajtony uralmát, megbízta Doboka fővezér fiát, Csanádot, hogy teremtsen rendet Ajtony országában, Gyulát adta melléje fővezérnek. Csanád mondája szerint a csata előtt Szent György jelent meg előtte oroszlán képében és harcra buzdította. Csanád és Gyula seregét azonban Kőkenyérnél Ajtony tapasztalt serege megfutamította, de végül a nagyőszi csatában legyőzték. Csanád diadalmasan vágta le Ajtony fejét, majd nyelvét kivágta és a tarsolyában elrejtette. Gyula erről mit sem tudva, Ajtony levágott fejét Szent Istvánhoz vitte, magának tulajdonítva a hőstettet. Ekkor Csanád a tarsolyból elővette Ajtony nyelvét, és bebizonyította, hogy ő győzte le a vezért, Gyulát pedig száműzték.{{refhely|KatLex Csanád}}
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/wiki/Speciális:MobileDiff/10180794”