hu cs hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu fr hu hu de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Ráckevei-Duna témájú médiaállományokat.
A Ráckevei-Duna (másképpen Soroksári-Duna vagy Ráckevei (Soroksári)-Duna, rövidítve: RSD) a Duna folyam egyik jelentős mellékága, a főággal a Csepel-szigetet öleli körül. A Dunától Budapesten, a Csepel-sziget északi csúcsánál ágazik el, majd Tassnál a sziget déli csúcsánál torkollik újra a folyamba. A ráckevei Duna-ág 57,3 km hosszú, az átlagos víztérfogata mintegy 40 millió m³.
A 19. századig végéig a Duna folyam szélessége a Gellért-hegy magasságában mintegy 300 m volt, a hegy alatt pedig minden átmenet nélkül majd egy kilométeresre szélesedett. A kiszélesedett, zátonyos folyószakasz jelentős árvízveszélyt jelentett a főváros és térsége számára, a mai Budapest alacsonyabb területeit 1730 és 1830 között tizenkét nagyobb árvíz pusztította. Habár épültek korábban kisebb-nagyobb árvízvédelmi töltések a folyó mentén, a folyómeder szabályozatlan volt, a két ágra szakadó Duna budafoki és soroksári ága sem volt főágnak tekinthető.
Az árvízvédelem elősegítésére és a hajózási feltételeket javítására már az 1838-as pesti árvízet követően nagyszabású terveket készítettek a kor szakemberei, elsősorban Lechner József és Pietro Paleocapa mérnökök.
A Ráckevei-Duna ma ismert arculatát az 1910–1926 évek között végrehajtott vízépítési munkák után nyerte el.
A Ráckevei-Duna a Taksony vezér hídnál
A Duna budapesti szakaszának tényleges szabályozási munkái csak a kiegyezés után, az 1870. évi X. törvénycikk[2] alapján kezdődtek meg.
A ráckevei (soroksári) Duna-ágat a folyamszabályozás egyik első lépéseként, 1872-ben árvízvédelmi célból töltéssel zárták el.[3] A zárógát nem a felső torkolatnál, hanem a földtanilag kedvezőbb helyzetű, így alacsonyabb költséggel megépíthető, sziklás, kisebb mélységű mederben, Pesterzsébet és Csepel között, a mai Gubacsi híd magasságában épült meg.
A Duna főváros alatti két ága közül a budafokit tették alkalmassá a folyam teljes vízhozamának levezetésére, a Gellért-hegytől délre az eredetileg egy kilométer szélességre terebélyesedett lágymányosi szakaszt 1870-1876 között egy új partvonalat adó gáttal, a Kopaszi párhuzamművel (amelynek alsó szakaszát ma Kopaszi-gátként ismerjük) 380 méterre szűkítették, illetve a mélységét kotrással növelték. A folyam új főágának kialakításával párhuzamosan 1881-1886 között megkezdődött a soroksári ág lezárása.[4] [5]
A soroksári ág lezárása kedvezőtlen állapotokat eredményezett, a gát alatti szakaszon a vízhozam-csökkenés okozta kiszáradás, feliszapolódás és talajvízszint-csökkenés, valamint a hajózhatóság megszűnése a térségben, elsősorban Ráckeve környékéig jelentős problémákat okozott. Ezek orvoslására a törvényhozás 1904-ben elrendelte a Duna-ág teljes rendezését és hajózhatóvá tételét. A soroksári-ráckevei Duna-ág felső torkolatánál 1910–1914 között épült meg a hajózsilip, majd 1924–1926 között a vízbeeresztő zsilip, végül 1926-1927 között a Kvassay híd. A teljes műtárgy csoportot később Kvassay Jenő vízépítő mérnök után nevezték el. Az alsó torkolatnál, Tass határában 1926–1928 között épültek meg a műtárgyak, így a hajó- és a vízleeresztő zsilip, illetve a vízerőmű. A budafoki főág balpartjából kiágazó Szabadkikötő a Csepel-Szigetcsúcson 1914-1927 között épült. Utoljára a Kvassay zsilip alatti kikötő készült el a ferencvárosi Nagyvásártelep számára, 1918-1925 között.[6] 1927-1984 között üzemelt.[7]
A Duna-ág egyik holtága Szigetszentmiklósnál
Az 1956-os jeges árvíz tönkretette a tassi vízleeresztő zsilipet és az erőművet. Az elpusztult műtárgyakat nem állították helyre, azóta a Duna-ág vízleeresztése és a hajózás az átalakított hajózsilipen át történik. 1961-ben helyezték üzembe a Kvassay-műtárgycsoportnál az 1954–1960 között épített vízerőművet.
A Ráckevei-Duna vízminőségét alapvetően befolyásolta a fővárosi üzemek ipari szennyvizének bevezetése, az 1960-as és 1970-es években több nagy halpusztulás történt a Duna-ágban. A dunai betáplálással a folyam vizével együtt évente 25–50 ezer m³ iszap is érkezik. A feliszapolódás elsősorban a felső szakaszon okoz jelentős gondot, ugyanakkor súlyosan érinti az amúgy is kisebb vízmélységű mellékágakat, illetve a lassú vízfolyású partoldalakat. Az egyre erősödő feltöltődési folyamat ellen és a súlyosabbá váló eutrofizációs probléma megoldására 1979–1985 között a Duna-ág felső tíz kilométeres szakaszán mederszabályozást végeztek. A szabályozással 110 m víztükör szélességű, 2,7 m vízmélységű, 50 m³/s elméleti vízszállító képességű medret alakítottak ki. A beruházás során partvédő művek épültek, valamint a Kvassay-műtárgycsoport rekonstrukciójára is sor került.
A partjának és szigeteinek felparcellázása az 1960-as évektől kezdődött meg, elsősorban a pihenésre, üdülésre vágyó fővárosi lakosok számára. A part mentén eleinte nyaralók, csónakházak és horgásztanyák, később családi házak hosszú sora épült.
A rendszerváltáshoz közeledve, az állami források elapadásával a Ráckevei-Duna mederszabályozási munkái megakadtak. A továbbra is fennálló problémákra PHARE-program keretében, Európai Uniós támogatással, 1997-ben készült el a vízminőségjavító-terv. A Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság 2001-től fenntartási kotrást végzett a hajdani beruházással érintett felső szakaszon. Az igazgatóság 2003-tól új beruházás keretében megkezdte a további szakaszok mederszabályozását, amelytől a vízminőség mellett a vízgazdálkodás feltételeinek javulását is várják.
A Ráckevei (Soroksári)-Duna élővilágáról 2021-ben az RSD – A marasztalt folyó címmel kétrészes természetfilmet mutatott be Szendőfi Balázs, amelyet két éven át forgatott (2×1 órában YouTube-csatornáján is megtekinthető[8]).[9][10][11]
Tass, a Kiskunsági-főcsatorna torkolata
↑ A Soroksári Dunaág hossz-szelvénye Budapest és Rácalmás között - Dunai Szigetek blog
↑ 1870. évi X. törvénycikk a Duna-folyamnak a főváros mellett szabályozásáról s a forgalom és közlekedés érdekében Buda-Pesten létesitendő egyéb közmunkák költségeinek fedezéséről és e közmunkák végrehajtási közegeiről. www.1000ev.hu. [2013. április 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 18.)
↑ Vágtatott a Duna a rónán át - az 1876. évi tököli gátszakadás története - Dunai Szigetek blog, 2013.04.20.
↑ Bécs–Budapest. Műszaki haladás és városfejlődés a 19. században - Várostörténeti tanulmányok 8. (Budapest-Bécs, 2005) Vadas Ferenc: Duna-szabályozás és rakpartépítés Budapesten - Budapest Főváros Levéltára és Bécsi Városi és Tartományi Levéltár ISBN 963-7323-53-8 (Hungaricana online archívum)
↑ Látványos Lágymányos virtuális városi séta (Lechner Tudásközpont Youtube csatorna, 2020.10.04.)
↑ Kolundzsija Gábor - A rakodópart kövei (Postcard Bt. 2018) ISBN 978-963-12-8681-6
↑ Szalkai Gábor, Gutpintér Tamás - A Szabadkikötő titkai (Földgömb magazin, 2013.03.01.)
↑ RSD – A marasztalt folyó 1. rész, 2. rész, Balázs Szendőfi YouTube-csatorna - 2021. március 28., április 4.
↑ Tóth Gábor: RSD – A marasztalt folyó, dunaharasztionline.hu - 2021. január 15.
↑ Pálvölgyi Krisztina: Videón a világ egyik legdrámaibb evolúciós versenye, turistamagazin.hu - 2021. január 25.
↑ Pálvölgyi Krisztina: Magával ragadó természetfilm készült a Ráckevei-Soroksári-Dunáról, turistamagazin.hu - 2021. március 25.
Ráckevei (Soroksári)-Duna (R/S/D) (magyar nyelven) (html). Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság. [2012. június 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 8.)
A Duna-ág vízrendszerének bemutatása (magyar nyelven) (html). Ráckevei Duna-ági Horgász Szövetség. (Hozzáférés: 2011. augusztus 8.)
Informatív helyszínrajz pontos évszámokkal a Duna Gellért-hegy alatti szakaszának szabályozásáról
Vízállás tájékoztató (magyar nyelven) (html). Országos Vízügyi Informatikai Szolgálat. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 18.)
A Gubacsi zárógátról a Dunai szigetek blogon
Önt is várja a ráckevei Duna-ág; fotó Kovács Attila, Gábor Viktor; Kiskunlacháza és Vidéke Körzeti Földművesszövetkezet, Kiskunlacháza, 1967
Statisztikai adatgyűjtemény a Dunakanyar és a Ráckevei (Soroksári)-Duna üdülőkörzetről; szerk. Kerekes Jánosné, összeáll. Bús Elemér László et al.; Közép-dunavidéki Intéző Bizottság, Bp., 1987
Gasztronómiai híd a ráckevei Duna térségéhez; összeáll. Szánthó Györgyné; "Ráckeve Érték" Egyesület, Ráckeve, 2013
Horváth M. Ferenc: Ráckevei kistérség, 4307. Apaj, Áporka, Délegyháza, Dömsöd, Dunaharaszti, Dunavarsány, Halásztelek, Kiskunlacháza, Lórév, Majosháza, Makád, Ráckeve, Szigetbecse, Szigetcsép, Szigethalom, Szigetszentmárton, Szigetszentmiklós, Szigetújfalu, Taksony, Tököl; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek)
Hidak a Ráckevei-Duna térségéhez. Egy kis gasztronómiával fűszerezve; összeáll. Szánthó Györgyné; Sophia Nostra, Ráckeve, 2014
A ráckevei Duna-ág és környéke; Kis-Duna mente TDM Nonprofit Kft., Szigetszentmiklós, 2019
Kis-Duna menti értékeink; szöveg Ambrus Vilmos, Gere Ágnes; Kis-Duna mente TDM Nonprofit Kft., Szigetszentmiklós, 2019
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ráckevei-Duna&oldid=25095053”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 13., 02:04
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.