hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu sk hu ms hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en en en hu hu fr en de en hu en hu en en en hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu en en nl hu hu cs hu en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is vi hu hu hu hu eu hu ms en hu id sk cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu eu hu hu ms id nl hu hu pt hu hu hu hu en hu hu hu pl en fr sl hu hu hu en hu hu fr en hu it hu en sk hu hu en hu hu hu cs hu cs cs eu hu es fr sv hu hu hu hu en hu hu hu id hu en hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu en hbs_lat hu fr cs hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en sk hu hu tl ca hu sk de hu hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu nl pl ceb hu hu hu hu hu en nb cs cs hu hu hu hu eo en hu hu hu cs hu jv hu hu hu hu hu hu sk eo ro hu en hu ga hu hu hu ms hu hu cs es hu hu en hu hu es hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu de hu ca hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu sk hu fr ru en de de ru en es en de de hu hu sk hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar en bg bo ca hbs_lat de eo es eu fa fr lt he hi id it ja ta ko cs en ml mr nl nb pl ru sk hbs_lat sv ta th tr fy ur vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
India · Kelet-Ázsia · Kína· Japán · Korea · Vietnám · Indonézia · Malajzia · Szingapúr · Tibet · Bhután · Mongólia · Nepál · Oroszország · Nyugati országok · Magyarország
Bodhiszattva · Szamádhi · Pradzsnyá
Nágárdzsuna · Vaszubandhu · Lókakséma
Pradzsnyápáramitá szútrák · Lótusz szútra · Vimalakírti szútra
Madhjamaka · Jógácsára · Tientaj · Hua-jen
Zen · Tiszta Föld · Ezoterikus buddhizmus
Hínajána · Théraváda · Vadzsrajána · Tibeti
Vaszubandhu (szanszkrit: वसुबन्धु; kínai: 世親, pinjin: Shìqīn; tibeti: དབྱིག་གཉེན་, wylie: dbyig gnyen) indiai buddhista szerzetes volt a 4. században és féltestvérével Aszangával együtt őket tekintik az indiai jógácsára iskola fő alapítóinak. Vaszubandhu a buddhizmus történetének egyik legbefolyásosabb alakja. Akadtak azonban tudósok (elsősorban Erich Frauwallner[1]), akik szerint Vaszubandhu két külön személyt takart. Ezt a nézetet később tudományos körökben elvetették.[2][3] A buddhizmus dzsódo sin ágában őt tekintik a második pátriárkának, a zen buddhizmusban ő a 21. pátriárka.
Vaszubandhu: faszobor, 186 cm magas, i.sz. 1208 körül, Kofukudzsi templom, Nara, Japán.
Vaszubandhu brahminként született[4] Úgy tartják, hogy féltestvére volt Aszanga, aki szintén fontos alakja volt a jógácsára iskola megalapításának. Mindketten jelentős szövegmagyarázatokat készítettek kanonikus szövegekhez.[5] Koszambiban (a mai Alláhábád közelében) élt, ahol szarvásztiváda oktatásban részesült of Buddhism.[6]
Vaszubandhu állítólag legelőször a vaibhásika-szarvásztiváda Abhidharmát tanulmányozta, de elégedetlen volt azokkal, ezért írt róla egy verses értekezést Abhidharmakosa-bhászja címmel, amely összefoglalta és kritizálta a Mahávibhászát szautrántika nézőpontból.
Később állítólag a mahájána hagyományokat részesítette előnyben, amely a testvére hatásának volt köszönhető. Ekkor több kötetes szövegmagyarázatot készített, elsősorban a jógácsára tanokkal kapcsolatosan. A kelet-ázsiai buddhizmus hagyományaiban a legbefolyásosabb műve a Vimsatikávidzsnyaptimátratásziddhi ("Húsz versszak kommentárja") és a Trimsiká-vidzsnyaptimátrat- ("Harminc versszak kommentárja"). Mind a két művet kézikönyvnek szánta. Vaszubandhu ezen kívül még rengeteg művet készített, amelyek közül a legfontosabbak:
Dasabhúmika-bhásja (Tíz szint szútra)
Példázat a Tiszta Földről
Karmasziddhiprakarana (Tan a cselekedetről)
Vaszubandhu nagyban hozzájárult a buddhista logika kidolgozásához, amelyről úgy tartják, hogy az indiai logiko-episztemológiai hagyomány formális logikájának alapja volt. Vaszubandhut különösen érdekelte a formális logika (matematikai logika), hogy pontosabban tudjon hozzájárulni a dialektikus vitathatatlansághoz és a vitához.[7]
↑ Jaini, Padmanabh (1958. szeptember 30.). „On the Theory of Two Vasubandhus”. Bulletin of the School of Oriental and African Studies (1), 48--53. o.
↑ Seven Works of Vasubandhu. Delhi: MLBD, 7-28. o. (2005. szeptember 30.)
↑ Vasubandhu. The Stanford Encyclopedia of Philosophy (2012 Téli kiadás) . Stanford University
↑ Nagy Britannia és Írország Királyi Ázsiai Társaságának folyóirata, 2001-es szám 34. o.- Nagy Britannia és Írország Királyi Ázsiai Társasága 2014. augusztus
↑ Dharma Fellowship (2005). Yogacara Theory - Part One: Background History. forrás: [1]
↑ Anacker, Stefan (2005, rev.ed.). Seven Works of Vasubandhu: The Buddhist Psychological Doctor. Delhi, India: Motilal Banarsidass. (First published: 1984; Reprinted: 1986, 1994, 1998; javítva: 2002; újra átvizsgálva: 2005), 31. o.
Abhidharma Kosha Bhashyam 4 kötet, Vasubandhu, angolra fordította: Leo Pruden, Asian Humanities Press, Berkeley, 1988-90
L’Abhidharmakosa de Vasubandhu, francia nyelvre fordította: Louis de la Vallée Poussin, Paul Geuthner, Paris, 1923-1931 vol.1 vol.2 vol.3 vol.4 vol.5 vol.6 Internet Archive (PDF)
Stefan Anacker, Seven Works of Vasubandhu Motilal Banarsidass, Delhi, 1984, 1998
Ernst Steinkellner és Xuezhu Li (szerk.), Vasubandhu's Pañcaskandhaka, Bécs, Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, 2008
Dharmamitra (ford.) – Vasubandhu's Treatise on the Bodhisattva Vow, Kalavinka Press 2009, ISBN 978-1-935413-09-7
David J. Kalupahana, The Principles of Buddhist Psychology, State University of New York Press, Albany, 1987, 173–192. o.
Francis H. Cook, Three Texts on Consciousness Only, Numata Center for Buddhist Translation and Research, Berkeley, 1999, 371–383. o. ("Harminc versszak kommentárja") és 385–408. o. ("Húsz versszak kommentárja")
Erich Frauwallner, The Philosophy of Buddhism, Motilal Banarsidass, Delhi, 2010
Li Rongxi, Albert A. Dalia (2002). The Lives of Great Monks and Nuns, Berkeley CA
Thics Nhat Hanh, Transformation at the Base, Parallax Press, Berkeley, 2001
Takakusu, J. (ford.) (1904). Vaszubandhu élete – Paramartha, T'oung-pao 5, 269 – 296. o.
Az angol Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók Vaszubandhu témában.
Vaszubandhu – Internetes filozófia enciklopédia (angolul)
A Triṃśikāvijñapti többnyelvű kiadása – Bibliotheca Polyglotta
Mahá Padzsápatí Gótamí (nevelőanyja)
Helyek listája, ahol a Buddha megszállt
A lét három ismérve
A megvilágosodás négy szintje
Buddhista zsinatok (1., 2., 3., 4., 5., 6.)
A buddhizmus története Indiában
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus terjedése a selyemúton
Om mani padme hum
Elvonulás az esős évszakban
Tudat és Élet intézet
ISNI: 0000 0001 1696 0565
Buddhizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Vaszubandhu&oldid=24981415”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 3., 07:50
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.