hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu fr hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs en hu hu sv hu hu fr hu pms hu hu hu hu sl hu hu de hu hu hu hu hu de hu hu hu hu cs fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu cs hu es hu hu hu war hu pam sv hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hbs_lat hu hbs_lat hu hu it hu cs hu hu hu hu hu en hu hu hu cs fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu cs hu cs hu hu hu hu hu it cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en hu en en hu hu hu hu hu hu cs hu hu en en hu en en en en en en en hu en cs de hu hu hu hu hu hu en en nl hu hu cs hu en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is vi hu hu hu hu eu hu ms en hu id sk cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu eu hu hu ms id nl hu hu pt hu hu hu hu en hu hu hu pl en fr sl hu hu hu en hu hu fr en hu it hu en sk hu hu en hu hu hu cs hu cs cs eu hu es fr sv hu hu hu hu en hu hu hu id hu en hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu en hbs_lat hu fr cs hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en sk hu hu tl ca hu sk de hu hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu nl pl ceb hu hu hu hu hu en nb cs cs hu hu hu hu eo en hu hu hu cs hu jv hu hu hu hu hu hu sk eo ro hu en hu ga hu hu hu ms hu hu cs es hu hu en hu hu es hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu de hu ca hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar ru bg new bn ca hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr hi it id it ja kk ko cs lo lt en mr ms mzn nl nb pl pnb pt ru sa hbs_lat sk hbs_lat sv ta th ceb tr fy vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Gautama Buddha · Neves buddhisták
Négy nemes igazság · Szamszára
Szenvedés · Középút · Éntelenség
Az öt halmaz · Karma · Üresség
Hat tökéletesség · Erkölcsi alapelvek
Nemes nyolcrétű ösvény · Szerzetesség
Théraváda · Páli · Mahájána
Hínajána · Kína · Vadzsrajána
India · Kína · Thaiföld · Japán
Burma · Srí Lankán · Laosz · Kambodzsa
Korea · Tajvan · Bhután · Mongólia
Oroszország · Európa · Magyarország
Afrika · Amerika · Ausztrália
A hínajána (हीनयान) szanszkrit és páli kifejezés, amelynek szó szerinti jelentése "kis szekér", "kis kocsi", vagy "szűk ösvény". A kifejezés az i. e. 1. vagy 2. század körül keletkezett.
A hínajána elnevezéssel illetik a mahájána buddhizmus hívei a korai buddhista iskolákat, amelyeket még fejletlennek, előkészítő jellegűnek tartanak. A hínajána „kis kocsit”, vagy „kis járművet” jelent, ellentétben a magukat „nagy kocsinak”, vagy „nagy járműnek” nevező mahájána buddhistákkal, akik ezt az elnevezést némileg pejoratív éllel használják a hínajána követőire. Az irányzatot théraváda buddhizmusnak („a vének tanítása”) is nevezik, de ez félrevezető, mivel a théraváda valójában a harmadik pátaliputtai zsinaton kialakult szthavira-csoport egyik iskoláját jelöli.[1]
Számos magyarázat létezik arra, hogy mire vonatkoznak a hínajána és mahájána szavak, és arra, hogy mi a különbség közöttük. Jidzsing kínai pap szerint, aki a 7. században elvándorolt Indiába, mindkettő ugyanazt a vinaját alkalmazza, és ugyanazt a négy nemes igazságot gyakorolja. Csupán a mahájána követői hódolnak bodhiszattváknak és a Mahájána szútrákat olvassák, amit a hínajána követői nem csinálnak.[2]
2 Théraváda – a hínajána egyetlen jelenlegi iskolája
4 A hínajána és a mahájána különbségei
5 Hínajána buddhista iskolák
7 Hínajána szövegek magyarul
A hínajána szó a hína (हीन)[3] ("szegény", "elhagyatott", "hiányos", "elégtelen") és a jána (यान)[4] ("szekér") kifejezésekből ered. Itt a szekér a megvilágosodáshoz vezető eszközt jelenti.
Théraváda – a hínajána egyetlen jelenlegi iskolája[szerkesztés]
A théraváda (az idősebbek útja) egyike a buddhizmus korai szakaszában, a Buddha halála utáni első században létrejött tizennyolc (más rendszerezések szerint húsz) úgynevezett nikája iskolának. Ezt a tizennyolc iskolát szokás összefoglalóan hínajána iskoláknak is nevezni. A théraváda a buddhizmus legkonzervatívabb irányzata, mely a Buddha eredeti tanításait próbálja megőrizni. A théraváda irányzat követői őseiket az első zsinatig vezetik vissza, amikor 500 megvilágosodott szent (arhat) úgy határozott, hogy a Gautama Buddha „kisebb és apró” szabályait is betartó ortodox álláspontot választja.
A théraváda a tizennyolc-húsz hínajána iskola utolsó túlélője, Srí Lanka, Kambodzsa, Laosz, Burma és Thaiföld fő vallása, megtalálható még Délnyugat-Kína területén, Vietnámban és Szingapúrban. Az irányzatnak jelentős számú kolostora és követője van az Egyesült Királyság, Ausztrália, Új-Zéland és az USA több városában.[5] A mahájána buddhizmus (mahāyāna, nagy hordozó, nagy szekér) ellentéteként hínajána (kis hordozó, kis szekér) néven is emlegetik, de ezt követői pontatlannak tartják. A théraváda név legrégibb írásos emléke egy i. sz. 7. századi iskola könyveiben található. Ma a világon körülbelül 100 milliónyi théraváda buddhista él, a tan az utóbbi évtizedekben nyugaton is gyökeret vert.[6]
Jan Nattier szerint a hínajána kifejezés csupán a Mahájána után keletkezett a bodhiszattvák és srávakák közötti ellentét eredményeképpen. A vitát követően keletkezett először a bodhiszattvajána, amely megkapta a mahájána ("Nagy Szekér") jelzőt és csak sokkal később alkották meg a hínajána kifejezést, miután a bodhiszattvák és tanításaik megítélése már kritikusabbá vált.[7] A korai szövegekben gyakran szerepel a mahájána kifejezés, míg a hínajána meglehetősen ritka. Biztosra vehető tehát, hogy a két jelző nem egy időszakban alakult ki és nem jelent egymáshoz való viszonyulást sem.[8]
A hínajána és a mahájána különbségei[szerkesztés]
A Mantra Magyarországi Buddhista Egyház a következő szempontok szerint hasonlítja össze a mahájánát és a hínajánát:[9]
Eddig látens, nem-hangsúlyozott tanítások (bodhiszattva, buddhaiság, együttérzés, üresség) – részletes kifejtés, újraértelmezés
a változás okai – az ezidáig alapvetően szerzetesi/kolostori jellegű buddhizmus fokozatosan tömegvallássá nő – az erősen metafizikus tanok mitológiai rendszerrel egészülnek ki
a bizalom a bölcsességgel egyenértékű lesz
A mahájána és a hínajána összehasonlítása
hangsúly a személyes erőfeszítésen
minden lény megszabadulását helyezi előtérbe
Cél: egyéni megszabadulás – kizárólagos eszköz: a kolostori élet
kijelenti: a világi emberek is megszabadulhatnak (Vimalakírtinirdésa-szutta) – ebben világ-feletti lények segítségét kérheti
arahant: "az érdemes/méltó" – tökéletesen megértette az 1. nemes igazságot, felhagyott az okkal (2. nemes igazság), megvalósította a megszüntetést (3. nemes igazság), beteljesítette az ösvényt (4. nemes igazság); vagyis: saját maga számára érte el a nirvánát
+ bodhiszattva: a történeti Buddha, megvilágosodása előtt, ill. Maitréja
a bodhiszattva visszautasítja a végső megszabadulás, és az újraszületést keresi – valamint fogadalmat tesz, hogy:
-véget vet a szennyeződéseknek
(mindenki, akit ez motivál: bodhiszattva)
A srávakák és a pratjékabuddhák megnyugszanak a nirvánában.
apratisthita-nirvána (meg-nem-állapodott n.; szinonimák: avi-nivartana: visszatántoríthatatlan; advaja: nem-kettős; ásraja-parávritti: az alap átfordítása; advaya-dnyána: kettősség-nélküli tudás):
pradnyá: szanszára – nirvána
karuná: nirvána – szanszára
(a bodhiszattva a nirvánában sem nyugszik meg, mert a lelkében élő tökéletes jóság arra ösztönzi, hogy mindaddig visszaszülessen a földre, míg van megmentendő tökéletlen lélek a földön, akit taníthat, vagy a tökéletességre vezető útra irányíthat)
nirvána: a létezésen túli szféra, transzcendens entitás, amit a szabadulás során lehet elérni (nem-okozott, nem-létrehozott) – a szamszára és a nirvána kettőssége
lételméletileg: szanszára=nirvána – a nirvána a szanszára benne rejlő jellegzetessége, amely alapos vizsgálódás után mutatkozik meg;
nem "odaát", hanem: tudatában lenni eme alapvető azonosságnak/nézőpontváltás
maradékos nirvána: az arhatnak vannak szkandhái, de nem teremt karmát
buddhaiság: egy világkorszakban egy Buddha; Sákjamuni halálával vége szakadt a kinyilatkoztatásnak – lezárt kánon
• nem élőlény, hanem: mindig jelenlevő minőség, transzcendens princípium (vö. a mahászánghikák lókottaravádája), ami mindenhol megnyilvánul (emellett csökken az arhat tekintélye)
• a buddhák a Dharmakája megtestesülései (Sákjamuni: Nirmánakája)
• lehetőség van további kinyilatkoztatásra→nyitott kánon hitelesítési módszerek: (mikor buddha-vacsana valami?)
(1) Az igazságot fejezi ki;
(2) a Dharmáról szóljon;
(3) az erkölcsi szennyeződések feladására ösztönözzön;
(4) ne a szanszára, hanem a nirvána jellegzetességeit tükrözze
Abhidharma: a dharmáknak van önlétük
A meglévő hínajána tételek fejlődése:
A meglévő hínajána tételek fejlődése
a. a Buddha alakjának változása
b. a dharmasúnjatá hangsúlyossága
d. a mérvadó Abhidharma
Dharmakája (a sztúpa jelképezi)
Rúpakája (az ereklyék jelképezik)
- ahogy mi látunk
- ahogy a Buddha lát (jathá-bhúta: ahogy a dolgok vannak)
A harmadik zsinat után rendszeresített 18 iskolát nevezzük szarvásztiváda iskolának vagy későbbi megkülönböztető nevén hínajána iskolának. Ezek a következők:[11]
vátszíputríja = szammitíja = pudgalavádinok
A buddhizmus alaptanításai a szentiratok tükrében. [A TKBF Jegyzete, (1994) {ford. és összeállította Tenigl-Takács László}]. Online: A buddhizmus alaptanításai a szentiratok tükrében [Megtekintve: 2012.08.19.]
Vekerdi József (ford. és komm.) – Buddha Beszédei, Helikon, 1989 Budapest. Online: Buddha beszédei [Megtekintve: 2011.03.06.]
Brahmajāla Sutta. Bhikkhu Bodhi: A nézetek mindent felölelő hálója. [Buddhista Misszió, Bp. & Orient Press, 1994 Budapest {ford. Pressing Lajos}]. Online: DN 1. A nézetek mindent felölelő hálója [Megtekintve: 2012.08.19.]
Dhammapada. [Farkas Lőrinc Imre, 1994 Budapest {ford. Fórizs László}]. Online: Dhammapada [Megtekintve: 2011.04.25.]
Dzsátakák – Buddhista születésregék (ford. Velekerdi József) Online: Dzsátakák [Megtekintve: 2011.04.25.]
Mulapariyāya Sutta. Bhikkhu Bodhi: A létesülés gyökeréről szóló tanítóbeszéd. [Buddhista Misszió, Bp. & Orient Press, 1996 Budapest {ford. Pressing Lajos}]. Online: MN 1. A létesülés gyökeréről szóló tanítóbeszéd [Megtekintve: 2012.08.19.]
Patimokkha. A vallomás szavai [A TKBF Jegyzete (1994) {ford. Farkas László}].
Szatipatthána Szutta. Nyanaponika Thera: A buddhista meditáció szíve . [Orient Press, 1994 Budapest]. DN 22. A tudatosság útjáról szóló nagy tanítóbeszéd. [A TKBF Jegyzete, (1993) {ford. Horváth György}]. Online a szutta szövege: DN 22. Az éberség alapzatairól [Megtekintve: 2012.08.19.]
↑ szerk.: Görföl Tibor, Máté Tóth András: Világvallások – Akadémiai lexikon. Budapest: Akadémiai, 368. o. (2009). ISBN 978-963-05-8708-2
↑ Williams, Paul (2008) Mahāyāna Buddhism: The Doctrinal Foundations: p. 5
↑ Sanskrit Dictionary for Spoken Sanskrit, 2010-12-17
↑ Sanskrit Dictionary for Spoken Sanskrit 2010-12-17
↑ Modern théraváda (magyar és angol linkgyűjtemény)
↑ Nattier, Jan (2003), A few good men: the Bodhisattva path according to the Inquiry of Ugra: p. 174
↑ Nattier, Jan (2003), A few good men: the Bodhisattva path according to the Inquiry of Ugra: p. 172
↑ www.buddhistaegyhaz.hu, Tanítások - jegyzetek - A mahájána és a hínajána összehasonlítása (PDF), olvasva: 2010.12.17.
↑ Vázlat a hat páramitáról
↑ KORAI BUDDHISTA SZANGHÁK. [2010. május 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 17.)
Tarr Dániel: Hínajána buddhizmus
John T. Bullitt: Mi a théraváda buddhizmus?
A Buddha Ujja – Szutták és más théraváda szövegek magyarul
Modern théraváda – magyar és angol nyelvű videók
Theravada – Mahayana Buddhism Dr. W. Rahula's article
The Terms Hinayana and Mahayana by Alexander Benzin
Romila Thapar, Early India from the Origins to AD 1300 Penguin, 2001
Tsongkhapa, The great treatise on the stages of the path to enlightenment, Snowlion, 2000
Paul Williams, Mahayana Buddhism, Routledge, 1989
Andrew Skilton, Concise history of Buddhism. Windhorse, 1999
Donald Lopez, "The H Word", Tricycle: The Buddhist Review, Fall 1995, pp84–85
R. S. Cohen, "Discontented Categories: Hinayana and Mahayana in Indian History", Journal of the American Academy of Religion, 63(1):1-25, 1995
Ryukan Kimura, A Historical Study of the Terms Hinayana and Mahayana and the Origin of Mahayana Buddhism, Indological Book Corp., 1978
Mahá Padzsápatí Gótamí (nevelőanyja)
Helyek listája, ahol a Buddha megszállt
A lét három ismérve
A megvilágosodás négy szintje
Buddhista zsinatok (1., 2., 3., 4., 5., 6.)
A buddhizmus története Indiában
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus terjedése a selyemúton
Om mani padme hum
Elvonulás az esős évszakban
Tudat és Élet intézet
Buddhizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hínajána&oldid=24981000”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 3., 01:09
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.