hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu eu hu hu hu hbs_lat hu es hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu en hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu en cs de hu hu hu en en hu fr hu hu fr hu en ms en fi hu et fi hu eu hu hu hu fr hu hu fr de hu hu hu hu hu hu en cs hu fi hu de fr hu hu en it fr en hu pt en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr cs hbs_lat sv tr es hbs_lat hu fr hu hu br en en hu hu fr hu en hu hu hu hu hu fr hu hu hu en id hu hu hu hu hu ms hu hu es hu hu hu de hu sk hu hu hbs_lat hu hu hu hu it en lt pl hu hu hu hu fr hu hu hu id hu fr hu fr fr hu hu hu hu hu en hu hu en sk en hu es es hu hu is hu hu hu hu hu hu hu nl hu hbs_lat fr hu hu hu hu en hu fr ceb hu fy hu hu cs fr hu hu hu sk et hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu ceb hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl sv hu tr sk hu fr hu hbs_lat pl fr cs hu en cs de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat de eo fa fr he it ms nl ro sl sv fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 14. 4 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a Veszprém megyei településről szól. Hasonló címmel lásd még: Doba (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Doba témájú médiaállományokat.
Doba község Veszprém megyében, a Devecseri járásban.
3.1 A népesség számának alakulása
3.2 A község hagyományos társadalma
7 Települési értékek és látnivalók
A Somló északkeleti lábánál, Devecsertől 13 kilométerre északnyugatra található. Tulajdonképpen zsáktelepülésnek tekinthető, közúton ugyanis csak egy irányból, a 8411-es útból Somlószőlős déli szélén kiágazó 84 105-ös számú mellékúton érhető el. Keleti szomszédjával, Oroszival egy szilárd burkolatú, de keskeny és nem túl jó minőségű önkormányzati út köti össze. Határszélén elhalad még, a központjától messze északkeletre a 8401-es út is, de az dobai lakott területeket nemigen érint.
Első híradás a településről: 1288: Doba (Csánki III. 228)
A Doba településnév a vastag, kövér értelmű középkori magyar személynévből származik.
A középkorban a település Kinizsi Pál, majd a 16. századtól egészen 1945-ig az Erdődy-család birtoka volt, régebben somló-vár, majd a jánosházai uradalomhoz tartozott. Jobbágyai 1488-ban az országos adóhoz 28 forinttal járultak hozzá.
A török kori harcok idején, 1553-ban hat jobbágyát a törökök rabságba hurcolták; 1570-ben telkeinek 90%-a felégetett és lakatlan, majd 1574-ben teljesen kipusztult. Kevés újraépült házát - bár ekkor már régen hódolt - 1596-ban a török és tatár együttesen perzselte fel. Még 1604-ben is csak egyetlen adóköteles házát írták össze. 1687-ben újra prédium (lakatlan puszta), bírája és néhány lakosa Somlóvásárhely oppidumban (mezővárosban) húzta meg magát.
A 18. század elején az Erdődyek szvév jövevényeket telepítettek a hiányzó lakosok helyére. Népességszám-növekedése azonban továbbra is igen lassú és még az úrbéri tabella idejében is messze volt a teljes lakottságtól.
1871-ben a község területéhez csatolták Csűr pusztát, majd később elszakították tőle (és Noszlophoz csatolták) Ferenctelek külterületi lakotthelyet, s ennek következtében határa 561 kat. holddal csökkent.
Az 1952. évi helységnévtár a következő külterületi lakotthelyeit tünteti fel: Ferencmajor, Somlóvár, Kajetánháza és Somlóhegy. Határába tartozik végül Meréte és Dobapinkóc elhagyott faluhely is.
A népesség számának alakulása[szerkesztés]
az első hazai népszámlálástól (fő):
1785: 524 (100,0%) ; 1829: 550 (105,0%); 1857: 570 (108,8%); 1869: 973 (185,7%) ; 1890: 1193 (227,7%); 1910: 1063 (202,9%); 1930: 914 (174,4%); 1941: 935 (178,4%); 1949: 911 (173,9%); 1960: 1280 (244,3%) >>
A község hagyományos társadalma[szerkesztés]
1773-ban magyar falu. Népe túlnyomó részben katolikus, Nagyszőllőshöz (Somlószőlőshöz) tartozó leányegyház. Korabeli dokumentumok szerint temploma 1774-ben jó állapotban van. Katolikus rektora 1771-ben magyar és latin nyelven tanít.
1990–1994: Katona Gábor (FKgP)[3]
1994–1998: Illés Ernő (független)[4]
1998–2002: Katona Gábor (független)[5]
2002–2006: Kató Tiborné (független)[6]
2006–2007: Kató Tiborné (független)[7]
2008–2010: Horváth Zoltán (független)[8]
2010–2014: Horváth Zoltán (független)[9]
2014–2019: Horváth Zoltán (független)[10]
2019-től: Horváth Zoltán (független)[1]
A településen 2008. március 2-án időközi polgármester-választást tartottak,[8] az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[11] A polgármesteri posztért a korábbi faluvezető is elindult, de 26,64 %-os eredményével jócskán alulmaradt egyetlen kihívójával szemben.[8]
A falu a középkortól kezdve agrártelepülés, határa kétnyomásos termékeny föld, azonban a lakosság megélhetésének bázisa inkább a szőlő. A Somló egy része Doba közigazgatási területéhez tartozott, ennek szőlőit kisebb részben (1696-ban 33, illetve 1720-ban 16 kapást) a helybeliek, nagyobb részt pedig szomszédos községek lakói bírták (pl. 1720-ban 563 kapást). A szőlőkben lakóházak is álltak (erre utal az a dokumentum, ami szerint 1675-ben egy fél szőlőt adtak el a hegyen szobával, pincével, présházzal s egyéb tartozékokkal).
A termelt bort saját kocsmán mérik ki. A kocsmát egész évre bérlik és árendája fejében robotot teljesítenek. A hegyen napszámos munkaalkalom állandóan talál¬ható volt. Terményeinek felvevő piaca Pápa.
A jobbágyi szolgáltatások megfelelnek a hagyományos paraszti terheknek. Korábban adtak kilencedet,, de 1768-ban már nem. 1747-ben kelt urbárium biztosította a „szabadmenetelt” (a szabad költözés jogát), s heti egy napnyi robotot írt elő. A bíráskodási fórum az Erdődy család somlóvári, majd jánosházai úriszéke volt.
Doba településfejlődését még a jobbágyfelszabadítás után, sőt a 20. század első felében is lehetetlenné tette a településterület (a gazdálkodási határ) 53%-át kitevő (még 1935-ben is 1972 hold nagyságú) Erdődy-nagybirtok. 1910-ben mezőgazdasági foglalkozású lakosságának 47%-a, azaz 380 lakos nincstelen (sommás) volt. Az iparban még 1941-ben is csak 37 kereső dolgozott.
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 79,9%-a magyarnak, 0,8% németnek, 0,3% románnak, 0,2% cigánynak mondta magát (19,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 59%, református 3,2%, evangélikus 1,9%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 2,4% (31,3% nem nyilatkozott).[12]
Települési értékek és látnivalók[szerkesztés]
A klasszicizáló stílusban (1839) épült Erdődy-kastély; ma egészségügyi létesítménynek ad otthont.
Doba, a Somló-hegy légi felvételen
Somló vára légi fotón, Doba
Doba, az Erdődy-kastély a magasból
Szent Péter és Pál-templom
Az Erdődy-kastély légi felvétele
↑ a b Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 7.)
↑ Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
↑ Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
↑ Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
↑ a b c Doba települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008. március 2. (Hozzáférés: 2020. június 1.)
↑ Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
↑ Doba települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
↑ 2008. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008 (Hozzáférés: 2020. június 1.)
Ila Bálint – Kovacsics József: Veszprém megye helytörténeti lexikona. Budapest: Akadémiai. 1964. 174–176. o. = Magyarország Helytörténeti Lexikona.
Kajcsos F.: Doba község monográfiája H. é.n. Államtudományi Intézet (kézirat)
Lukács I. - Tompa L.: A dobai ág. h. ev. gyülekezet története Győr, 1934. (p. 28)
Szerk.: Magyarország útikönyv - 1971. Bp. Panoráma K. - P-75112-i-7273.
A Devecseri járás települései
Adorjánháza •  Apácatorna •  Borszörcsök •  Csögle •  Dabrony •  Devecser •  Doba •  Egeralja •  Iszkáz •  Kamond •  Karakószörcsök •  Kerta •  Kisberzseny •  Kiscsősz •  Kispirit •  Kisszőlős •  Kolontár •  Nagyalásony •  Nagypirit •  Noszlop •  Oroszi •  Pusztamiske •  Somlójenő •  Somlószőlős •  Somlóvásárhely •  Somlóvecse •  Tüskevár •  Vid
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Doba&oldid=24383210”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 14., 17:26
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.