hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu it de hu hu en hu de hu oc hu oc hu sl hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu es hu eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Árvanádasd (régen Trsztena, szlovákul Trstená, lengyelül Trzciana) város Szlovákiában, a Zsolnai kerület Turdossini járásában. Közigazgatásilag Usztye tartozik hozzá.
A Wikimédia Commons tartalmaz Árvanádasd témájú médiaállományokat.
A szlovák trstená nádas helyen épült települést jelent.
Alsókubintól 30 km-re északkeletre, az Árvai-medence északi részén, az Oravica alsó folyásánál, a lengyel határ közelében fekszik. Áthalad rajta az 59-es főútvonal.
A városkát német bányászok alapították "Bingenstadt" néven 1371-ben. Már alapításakor mezővárosi, vadászati, halászati, vásártartási és pallosjoga volt. 1379-ben "Krisina" néven említik. Magyar nevén 1420-ban említik először "Nadasd" alakban. 1427-ben "Stadtsek", 1437-ben "Nadasd", 1520-ban "Trstena", 1609-ben "Thersztene aliter Stadtsek" alakban szerepel a korabeli forrásokban. A mezővárosnak 1424-ben Zsigmond eltörölte vám és harmincad fizetési kötelezettségeit is. A várost választott bíró irányította. A város gyorsan fejlődött, 16. század végén már itt volt a legtöbb ház az egész Árvamentén. 1609-ben II. Mátyás engedélyével évi négy országos vásárt tarthatott, 1620-ban 580 lakosa volt. A 17. században kifejlődött kézműipara is, jelentős kereskedelmi központ lett, versenyben Turdossinnal. Több céhe is alakult, így a szűcsöknek, a fazekasoknak, az ácsoknak és csizmadiáknak volt céhük. A legnagyobb céh a fazekasoké volt, akik híresek voltak különleges technológiájukról és alkalmazott díszítő elemeikről. Sóraktár is állt a településen. A 17. század kuruc háborúi sok kárt okoztak a városnak. 1715-ben 1185 lakost számláltak. 1778-ban már 1320 volt a lakosok száma, közülük hat nemesi család volt. 1828-ban 505 házában 2776 lakos élt. Lakói főként mezőgazdasággal és kézművességgel foglalkoztak. Gimnáziumának alapkövét 1868-ban rakták le. 1877-ben Trsztena járási székhely lett 2400 lakossal, gimnáziummal, híres vásárokkal. A város a Trsztenai járás székhelye volt egészen 1960-ig, annak megszűnéséig. 1945 után több üzem is alakult a településen. Ma a városban három alapiskola, művészeti iskola, gimnázium működik.
Vályi András szerint "TRSZTENNA. Tót Mezőváros Árva Várm. az Árvai Uradalomhoz tartozik, lakosai katolikusok, fekszik Tvardosinhoz egy órányira, Haluskova hegynek szomszédságában; a’ Sz. Ferentz’ Szerzetebéli Atyáknak Klastromjok is van itten, a’ kik mintegy 1775-dikben hozattak ide; hajdani lakosai gazdagabbak vóltak, míg a’ Lengyelekkel kereskedtek, ’s a’ tűz által is sanyargattatott. Ispotállya is van; határja 3 nyomásbéli, ’s Oravicza, és Csierna Orava folyók által nedvesíttetik; jól termő a’ földgye. Lakosai szorgalmatosak mind a’ gazdáskodásban, mind pedig a’ kereskedésben."[2]
Fényes Elek szerint "Trsztenna, tóth mv., Árva vmegyében, 2706 kath., 70 zsidó lak., kath. paroch. templom. Sz. ferenci klastrom. Határában szép árpát, zabot termesztenek. Sessiója: 220. Legelője, rétje bőven lévén a marha- és juhtenyésztés divatban van. Vászonja igen finom és kapós. Normalis oskola. Tart heti- és híres 4 országos vásárokat, mellyek kivált a lovakra és marhákra nézve nevezetesek, s a lengyelektől nagyon látogattatnak. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg."[3]
1910-ben 2314 lakosából 1873 fő szlovák, 272 magyar és 123 német volt.
2011-ben 7482 lakosából 7140 fő szlovák volt.
Szent Mártonnak szentelt római katolikus temploma 1371-ben épült, később gótikus, majd 1641-ben reneszánsz, végül 1747-ben barokk stílusban építették át. Kegyképe a czestochowai kegykép hasonmása volt, 1683-ban a lengyelek elvitték és ma a vilniusi püspöki kápolna oltárán áll. A templomot védőfal övezi, díszes kapuja van, 1731-óta búcsújáróhely.
A főtéren áll a 18. században épült barokk Szent György templom és ferences kolostor (1780).
Ezeken kívül még két kápolnája van. Az egykori temetőnél álló 1775-ben, a másik 1822-ben épült.
A plébánia épülete 1743-ban készült, 1778-ban megújították.
A fazekasok kemencéje 19. századi.
A bank épülete 1903-ban készült el.
A zsinagóga 1839-ben épült reneszánsz kapuzattal.
Innen 6 km-re határátkelőhely van Lengyelország felé.
A 35,2 km²-es Árvai-tó
Itt született Martin Hattala (1821–1903) nyelvész, prágai egyetemi tanár. A gimnázium az ő nevét viseli.
Itt született Blažej Bulla (1852-1919) szlovák építész, drámaíró és zeneszerző.
Itt született Kniezsa István (1898–1965) nyelvtörténész, szlavista, a magyar névtani kutatások megújítója, az MTA tagja.
Itt született Politzer György (1903–1942), a franciává lett filozófus.
Itt született Berczeller Rudolf Rezső (1912-1992) szobrász.
Itt született Vér Tibor (1899-1957) gépészmérnök, műegyetemi tanár, a Mérnöki Kamara elnöke (1942-1944).
Itt szolgált Andreae János evangélikus pap.
Itt tanított Dvihally Emil (1847-1887) főgimnáziumi tanár.
Itt tanított Demkó Kálmán (1852-1918) gimnáziumi igazgató, történetíró.
Itt tanított Horváth István (1885-1941) magyar tanár, történész, Hont vármegye jelentős régészeti kutatója.
Itt tanult Alojz Habovštiak szlovák régész.
Innen is származtak felmenői Bächer Iván magyar író, újságíró, publicista, tanárnak.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Árvanádasd város hivatalos honlapja
A plébánia honlapja Archiválva 2009. január 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
A Martin Hattala Gimnázium honlapja
Árvanádasd a szlovák múzeumok honlapján
A város az Árvai régió honlapján
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Trsztena&oldid=25065828”
Utoljára szerkesztve 2022. július 3., 03:59-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. július 3., 03:59
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.