hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu de war hu de hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu pt hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu eo it en hu hu en en en en en en en hu hu gl gl hu hu ca hu hu hu en hu ga lv hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu zh hu hu en hu hu it en hbs_lat hu hu oc hu fr hu pl hu nb hu hu hu nl hu zh hu fr hu en fr pt de hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nn hu hu hu hu hu hu fr sk hu nds hu hu hu en hu hu en it it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de ga en gd cy hu hu hu hu it gl ca hu de en en en en en en en en en en en nl en it en en en es hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu en en hu hu hu hu sk hu hu hu hu cs hbs_lat en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de pt en hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu pt hu ca hu hu hu en hu it hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fr hu pt zh hu en fr hu en fr en en fr ga en fr hu es en en eo de hu ca de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de fr cs en fr cs en fr cs en oc cs en fr cs en oc da en oc cs en fr cs en oc cs en de hu hu hu hu hu pl hu tr hu hu et hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu es wuu hu fr en hu pl en hu hu en hu es en hu hu en hu hu en hu hu en hu fr en hu hu en hu hu wuu pl en wuu hu en en tl en wuu hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu lv hu hu hu hu hu hu fr fr fr zh pl es pl fr fr fr pl pl sv pt fr fr oc pl pl el es fr fr fr pl pl ast eu en fr fr pt pl uk eu en fr fr pt pl es hy en de sv fr zh pl uk es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en hu en hu en hu hu en hu en hu hu en hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en en en en ru hu hu uk en en en en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu fr ru en de en ru ru en en ru sv uk hu en cs de hu oc hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en pt hu hu hu hu hu hu hu es hu hbs_lat sv hu hu hu nl hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu fr pt hu hu cs eu hu fr is fr en fr hu fr hu fr hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de cv ckb nl de am tl an da ar fr ar arz as en en sv ne az ku uz bcl de lt en ru sv bg new en en bn bo bpy br hbs_lat ja uk ca pt en mhr id en it tr mzn it tt hbs_lat pl es vi cy da de ja fr hsb hi dv bo la el ca eo es et eu ast fa fr fi et hbs_lat nn fr it da en fy de hu ja nds gd lt gn gom gu de de ku de he hi tl hbs_lat it tl hy it id fr en es en hy es is it bn ja fr jbo sv ka uz sah en en jv ko kk km ta ko id en hi de ku sk pl cs it it lb hbs_cyr it it en fi fr hu lo lt lv lv en hi pl en ru en ms en ml be fa mr ru ms en es my ru mzn en ceb it nds af ne ne nl nb nb es zh fi tl nl de fr it it or ta pa en id cs es pt en pl pms pnb es ps pt io de sl ro vi es ru ru nb sa bxr zh es jbo en sd it hbs_lat en de si en sk ur sl es fy en et sq hbs_lat cy id nl en sv hu en ceb ta en kn te en en th tr ceb en tr tr en en oc en it en ug fy ur uz fr fi vi en tr ceb pl en zh fa xmf he da es en zh zh fr zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Nem tévesztendő össze a következőkkel: Anglia és Nagy-Britannia.
„Nagy-Britannia” lehetséges további jelentéseiről lásd: Nagy-Britannia.
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland (angolul)
Az Egyesült Királyság királyi címere
Nemzeti mottó: Dieu et mon droit[1]
God and my right (angol fordítás – nem hivatalos)
Nemzeti himnusz: God Save the King[2]
angol, ír, ulsteri skót, skót gael,
Nagy-Britannia és Írország Egyesült Királysága
Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa
Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet
Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank
Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja
Air and Space Interoperability Council
Organisation for Joint Armament Cooperation
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
A Wikimédia Commons tartalmaz Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága témájú médiaállományokat.
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (angolul United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland) – egyszerűen csak Egyesült Királyság (UK) vagy (pontatlanul) Nagy-Britannia (GB) – nyugat-európai szigetország,[12][13] mely a Brit-sziget teljes területét és az Ír-sziget északkeleti részét, valamint több kisebb szigetet foglal magába. Szárazföldi határa csak Észak-Írországnak van, Írországgal,[14][15] ettől eltekintve az országot az Atlanti-óceán, az Északi-tenger, a La Manche és az Ír-tenger határolja. A legnagyobb szigetet, a Brit-szigetet a Csatorna-alagút köti össze Franciaországgal. 2020 óta nem tagja az Európai Uniónak.
Az Egyesült Királyság egységállam (unitárius állam), melynek négy országrésze Anglia, Észak-Írország, Skócia és Wales.[16] Parlamentáris monarchia, államfője a több, mint 70 évig uralkodó II. Erzsébet brit királynő fia, III. Károly brit király. A parlament Londonban, az ország fővárosában van, de jogainak egy részét átruházta a három nemzeti fővárosban működő parlamentre, melyek Belfastban (Észak-Írország), Cardiffban (Wales) és Edinburgh-ban (Skócia) működnek. A Csatorna-szigetek és Man szigete brit koronafüggőség, az országnak nem részei, de azzal föderatív módon összekapcsolódnak.[17] Az Egyesült Királyságnak tizennégy tengerentúli területe van,[18] mind az egykori Brit Birodalom, a valaha volt legnagyobb birodalom maradványa, mely legnagyobb kiterjedésének idején, 1922-ben, a szárazföldi területek mintegy negyedét uralta. A brit befolyás a birodalom megszűnése után is felfedezhető a nyelvben, a kultúrában, és számos országban a jogrendszerben is. III. Károly a Nemzetközösség feje, és államfője a Nemzetközösségi királyság tagállamainak.
Az Egyesült Királyság fejlett ipari ország, nominális GDP-jét tekintve az ötödik, vásárlóerő-paritását illetően pedig a hatodik legfejlettebb gazdaság. A világ első iparosodott államává[19] vált a 19. század folyamán, a 20. század elején pedig a világ legerősebb hatalma volt.[20] A két világháború veszteségei és a birodalom széthullása megszüntette vezető szerepét. Kétségtelen azonban, hogy az ország ma is nagyhatalom, gazdasági, politikai, kulturális és katonai befolyása jelentős. Atomhatalom, honvédelmi költségvetése a harmadik legnagyobb az országok között. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagja, továbbá tagja a G8-nak, a NATO-nak, az OECD-nek, a Kereskedelmi Világszervezetnek és a Nemzetközösségnek.
Az 1707-es Uniós törvények kimondták, hogy Anglia (+ Wales) és Skócia királysága "Nagy-Britannia" néven egyesül "egy királyságba". Az Egyesült Királyság kifejezést alkalmanként használták Nagy-Britannia szinonimájaként, de a hivatalos neve 1800-ig Nagy-Britannia volt. Az 1800-as törvények a következő évben egyesítették Nagy-Britannia és Írország királyságát, amelyek az Egyesült Királyságot, hivatalos nevén Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát megalkották.
Az Egyesült Királyság, valamint függelékeinek területén az angol mellett több másikat is elismernek mint honos regionális nyelvet, melynek eljárását A regionális vagy kisebbségi nyelvek európai kartája tartalmazza. Ezeken a nyelveken a következőképp nevezik az Egyesült Királyságot:
korni nyelven – Rywvaneth Unys Breten Veur ha Kledhbarth Iwerdhon;
ír nyelven – Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann;
scots nyelven – Unitit Kinrick o Great Breetain an Northren Irland;
skót gael nyelven – Rìoghachd Aonaichte Bhreatainn Mhòir agus Èireann a Tuath;
walesi nyelven – Teyrnas Unedig Prydain Fawr a Gogledd Iwerddon.
Bővebben: Az Egyesült Királyság földrajza
W a l e s
S k ó c i a
A n g l i a
A Skóciában található Ben Nevis az Egyesült Királyság és egyben a Brit-szigetek legmagasabb pontja
Urbanizálódott vörös róka egy ház kertjében
A Brit-szigetet, az Ír-szigetet és a körülöttük fekvő mintegy 1000 kisebb-nagyobb szigetet együttesen Brit-szigeteknek is nevezik (British Isles).[21]
A két fő szigeten kívül a legjelentősebbek a Nyugat-Skócia partjai mellett található Hebridák szigetcsoport és a skót szárazföldtől északkeletre fekvő Orkney és Shetland, amelyek közigazgatásilag Skóciához tartoznak, valamint az Ír-tengerben elhelyezkedő, önálló Man szigete.
Az Egyesült Királyság területi megoszlása:
A Brit-szigeten a kőzetek ÉNY-DK-i irányban fiatalodnak: Skócia északnyugati részén ősmasszívum bukkan a felszínre. A kaledóniai eredetű Skót-felföldet a DNY-ÉK irányú Glen More-törésvonal osztja ketté, amelyben a Kaledon-csatorna húzódik. A Kaledon-csatornától délkeletre a Grampian-hegység található, melynek legmagasabb csúcsa a Ben Nevis (1343 m). A Skót-alföldet bazalt táblahegyek tarkítják. A Dél-Skót-felföld legmagasabb része, a Cheviot Hills Skócia és Anglia természetes határa. A Pennine-hegység Anglia középső részén húzódik, óidei mészkőből áll, peremén kőszénkészletekkel. A Walesi-hegység (vagy Cambriai-hegység) predikatív szerkezetű. A sziget délkeleti részén az Angol-lépcsővidék és az általa közrefogott Londoni-medence fekszik.
A Brit-szigeteken a bőséges csapadék hatására sűrű vízhálózat alakult ki. Az aránylag kis terület és a domborzati viszonyok következtében azonban a folyók rövidek, a Shannon, a Severn vagy a Temze (Thames) alig haladja meg a Bodrog vagy a Hernád hosszát. Gazdasági jelentőségüket egyenletes vízjárásuknak, bő vizüknek, fagymentességüknek és tölcsértorkolatuknak köszönhetik. Mivel a vízválasztók sok helyen alacsonyak, a folyók csatornákkal jól összeköthetők. A tengerjárás csaknem minden folyón hosszú és mély tölcsértorkolatokat alakított ki, a Temze például Oxfordnál kisvíz idején még átgázolható, Londonnál pedig már tengerjáró hajók járnak rajta.
Az Ír-sziget és a Skót-felföld glaciális eredetű tavakban gazdag. Festői látványuknak jelentős idegenforgalmi értéke van. Az Egyesült Királyság legnagyobb tava az Ír-szigeten Lough Neagh (388 km²).
Lásd még: Az Egyesült Királyság hőmérsékleti rekordjainak listája
Uralkodó a nedves óceáni éghajlat, amelyet a Golf-áramlat befolyásol. Jellemzőek a hűvös nyarak és az enyhe telek, a naponta változó időjárás, a magas páratartalom és a gyakori ködképződés. A domináló nyugati áramlás többnyire nagyobb csapadékmennyiséget hoz magával. A januári átlaghőmérséklet +2 és −4 °C közötti, a júliusi 14–17 °C között ingadozik. Az évi átlagos csapadékmennyiség NY–K-i irányban csökken, a hegyekben aláhulló 2500 mm-től a síkságon mért 700 mm-ig. Átlagosan 1000 mm csapadék esik az ország területének nagyobb részén.
A magas páratartalom miatt gyakori a sűrű köd, mely a nagyvárosok túlszennyezett levegőjével szmogot képez. Ez káros az egészségre, de a környezetvédelmi intézkedéseknek köszönhetően ma már egyre ritkábban fordul elő.
Angliában kezdődött az ipari forradalom és ennek súlyos hatása volt a környezetre: szennyeződött a levegő és a vizek minősége is romlott. A nagyvárosok kialakulása megelőzte a szennyvízkezelés technikájának fejlődését. Mára a helyzet nagyon sokat javult, köszönhetően a régóta folyó céltudatos környezetvédelmi tevékenységnek, valamint a legszennyezőbb ipari és bányaüzemek megszűnésének.
Lásd még: Kategória:Az Egyesült Királyság állatvilága
A brit nemzeti parkok hivatalos honlapján látható, hogy ma nagy területen alakítottak ki nemzeti parkokat. Ezek:
Brecon Beacons Nemzeti Park, Wales
Broads Nemzeti Park Kelet-Angliában
Cairngorms Nemzeti Park a Skót-felföldön
Dartmoor Nemzeti Park a Cornwall-félszigeten
Exmoor Nemzeti Park Dél-Angliában
Loch Lomond Nemzeti Park Skóciában
New Forest Nemzeti Park Délkelet-Angliában
Northumberland Nemzeti Park az angol-skót határvidéken
North York Moors Nemzeti Park Észak-Angliában
Peak District Nemzeti Park Közép-Angliában
Pembrokeshire Coast Nemzeti Park, Wales
Snowdonia Nemzeti Park, Wales
South Downs Nemzeti Park Londontól délre
Yorkshire Dales Nemzeti Park Észak-Angliában
Az UNESCO a következő helyeket tartja nyilván természeti világörökségként az Egyesült Királyság területén:
Óriások útja és a hozzá tartozó tengerpart;
Saint Kilda-szigetcsoport egyaránt része a természeti és a kulturális világörökségnek;
Henderson-sziget a Csendes-óceánon, ma is Nagy-Britannia külbirtoka;
A Gough-sziget vadrezervátuma az Atlanti-óceán déli részén;
Dorset és Kelet-Devon tengerpartja (Jurassic Coast);
Lake District (Tóvidék) Nemzeti Park Észak-Angliában;
Bővebben: Az Egyesült Királyság történelme
Lásd még: Anglia történelme, Skócia, Írország történelme és Wales
A Britannia név görög és latin nevekből származik, melyeknek valószínűleg kelta eredetijük volt. A kelták viszonylag későn jöttek a brit szigetekre, de az írott történelem velük kezdődött. A „kelta” összefoglaló névként is használatos, az angolszászok előtt a Brit-szigeteken élő népeket nevezik így.
Julius Caesar i. e. 55-ben és 54-ben két expedíciót küldött Britanniába, melyet végül i. sz. 43-ban szálltak meg a rómaiak. A megszállt terület délről lassan észak felé terjeszkedett. A rómaiak 409-ben vonultak ki, ezután angolok, szászok és jüt törzsek telepedtek be Észak-Európából. Több kis angol királyság jött létre a ma Walesként és Cornwallként ismert területeken, melyek közül kiemelkedett Northumbria északon, Mercia Közép-Angliában és Wessex délen. Majd vikingek érkeztek Skandináviából. A 10. században a Wessex-ház legyőzte a dánokat, és kiterjesztette hatalmát egész Angliára.
597-ben a Canterburyi Szent Ágoston vezette pápai misszió megtérítette a wessexi királyt, és megalapította az angol egyházat. 789-795 között a vikingek sorozatosan támadták a partvidéket. 832-860 között a skótok és a piktek Kenneth MacAlpin vezetésével megalapították a Skót Királyság elődjét.
Bamburgh középkori vára Észak-Angliában
860-ban a dánok leigázták Kelet-Angliát, Northumbriát és Kelet-Merciát. 871-től 28 éven át Nagy Alfréd király uralkodott Wessexben.
1066-ban Hódító Vilmos a normannok élén legyőzte II. Haroldot a hastingsi csatában, Anglia királya lett és dinasztiát alapított. A jelenleg uralkodó III. Károly is az ő egyenes ági leszármazottja. 1215-ben Földnélküli János aláírta a Magna Chartát.
I. Eduárd 1301-ben meghódította Walest, fia lett az első walesi herceg, 13 évvel később a bannockburni ütközetben a Skót Királyság megvédte ellene függetlenségét. 1337-ben kezdődött a francia trón örökléséért vívott százéves háború Franciaország és Anglia között. Az 1348–1349-es pestisjárvány következtében Anglia lakossága harmadát vesztette el. 1381-ben tört ki Wat Tyler parasztlázadása Angliában.
1455-ben kitört a rózsák háborúja a York és a Lancaster-ház hívei között. A három évtizedes trónviszály végén, VII. Henrik trónra lépésével egyesült a két dinasztia, megkezdődött a Tudor-korszak. 1477-ben nyomtatta az első könyvet Angliában William Caxton.
1534-ben VIII. Henrik király elszakadt a pápaságtól, feloszlatta a szerzetesrendeket, és megalakította az anglikán egyházat. 1542-ben egyesült Anglia és Wales. 1547-ben a államvallás lett az anglikán vallás. 1553-tól öt éven át tartott a katolikus reakció I. Mária uralkodása alatt. 1558-ban Anglia végleg elvesztette Calais-t, az utolsó angol birtokot Franciaországban. Ebben az évben lépett trónra I. Erzsébet, 1603-ig tartó uralkodását Anglia aranykorának nevezik. 1588-ban az angol flotta legyőzte a spanyol hajóhadat.
1603-ban perszonálunióra lépett skót és az angol királyság a skót Stuart dinasztia trónraléptével. 1642-ben polgárháború tört ki a király és a parlament között. Megalakult az Angol Köztársaság, 1649-ben kivégezték I. Károly királyt. 1660-ban restaurálták a monarchiát, az új király II. Károly lett. 1688-ban a Stuartokat száműzték, az angol trónra Hollandia helytartóját, Orániai Vilmost és Máriát hívták meg.
1707-ben egyesült Anglia és Skócia, Nagy-Britannia (Egyesült) Királysága néven. 1714-ben trónra lépett a Hannover-ház. Az 1775–1783 között vívott amerikai függetlenségi háborúban elvesztek az észak-amerikai gyarmatok.
1801-ben Nagy-Britannia Egyesült Királysága és Írország egyesült, az államot ettől kezdve Nagy-Britannia és Írország Egyesült Királyságának hívták. 1825-ben átadták az első közforgalmú vasútvonalat. 1829-ben egyenjogúsították katolikusokat. A század második felében kialakult a Brit Birodalom.
A bordóval jelzett területek mutatják a Brit Birodalom 1921-es kiterjedését
1898–1902 között vívták Dél-Afrikában a búr háborúkat. Az I. világháborúban az antant tagja volt. A győzelem után számos korábbi német és török gyarmatot a Brit Birodalomhoz csatoltak, mely ekkor érte el legnagyobb területi kiterjedését. 1921-ben aláírták az angol-ír szerződést, megalakult az Ír Szabadállam, az ország neve 1927-től Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága. A II. világháborúban (1939–1945) súlyos veszteségeket szenvedett az ország.
1952-ben lépett trónra II. Erzsébet. Az Egyesült Királyság 1973-ban lépett be a Közös Piacba.
2016. június 23-án nem ügydöntő népszavazást tartottak a Brexitről, azaz az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépéséről.A szavazatok 52:48 arányban a kilépést támogatták.[22]
2020. január 31-én 23:00-kor (magyar idő szerint éjfélkor) az Egyesült Királyság hivatalosan is kilépett az Európai Unió-ból.
2022. szeptember 8-án 18:30-kor (magyar idő szerint 19:30-kor) 96 éves korában elhunyt II.Erzsébet.
A brit alkotmány úgynevezett történeti alkotmány, mely nem konkrét, írott jogszabály, hanem folyamatosan alakul különböző törvényhozási aktusok által.
Az Egyesült Királyság államformája monarchia, kormányformája parlamentáris monarchia, ahol a király „uralkodik, de nem kormányoz". Az államhatalmat a miniszterelnök és a parlament gyakorolja, így a király vagy királynő szerepe főképp reprezentatív, ő a nemzet egységének jelképe.
Az elmúlt ezer év alatt ez csak egyszer szakadt meg, az 1649 és 1660 közötti angol forradalom alatt, amikor az ország köztársaságként (Commonwealth of England) rendezkedett be. Oliver Cromwell (1599. április 25. – 1658. szeptember 3., uralkodott: 1649–1658), a polgárháború vezére vette kezébe az ország irányítását, Lord Protector címmel az ország államfője lett és beköltözött a királyi palotába. Noha a kortársak koronázat­lan királynak tekintették, és a Humble Petition and Advice című dokumentum­mal fel is ajánlották neki a koronát, elveszítette a köztársaságiak rokonszenvét. Halála után fia, Richard Cromwell (1626. október 4. – 1712. július 12., uralkodott: 1658–1659) lépett a helyére, aki már nem volt olyan erőskezű, mint elődje.
A parlament épülete Londonban
A legfőbb törvényhozó szerv a parlament (Houses of Parliament), mely a Lordok Házából (House of Lords) és az Alsóházból (House of Commons, szó szerint „köznép háza” v. „közrendiház”, képviselőház) áll. Az Alsóház 650 képviselőjét[23] egyidőben, egyéni választókerületi rendszerben, általános, egyenlő és titkos szavazással, egyszerű többséggel választják (az elhunyt vagy lemondott képviselők helyét időközi pótválasztásokon töltik be). Általában ötévenként tartanak alsóházi választásokat, de a miniszterelnök bármikor kérheti új választások kiírását, ha jónak látja.
Az uralkodó jogilag ugyanolyan nélkülözhetetlen része a törvényalkotás folyamatának, mint a parlament. A törvények a királynő szentesítésével (Royal Assent) lépnek életbe, ezt a jóváhagyást azonban évszázadok óta nem tagadták meg. Hasonlóképpen számos, az uralkodót érintő döntéshez (például királyi család tagjainak házassága) a Parlament jóváhagyása kell. Egy extrém példa VIII. Eduárd 1936-os lemondása: a király elküldte lemondási szándékát (lemondónyilatkozatát) a parlamentnek, az erről törvényt hozott, amit megküldött a királynak, az aláírta, és ezzel szűnt meg királynak lenni.
A végrehajtó hatalom a parlamentben többséggel bíró párt által adott szűkebb kormány (kabinet) és elsősorban a miniszterelnök (a kormánypárt vezére, Leader) kezében van. A kormány a minisztériumok, az állami szintű közigazgatási szervek és más állami intézmények, az erőszakszervezetek, állami tulajdonban lévő vállalatok irányításáért felel.
Az Egyesült Királyságnak nincs egységes bírósági szervezete. Angliának és Walesnek közösen, valamint Skóciának és Észak-Írországnak külön-külön saját bírósági szervezete van. Országos illetékességgel csak a katonai bíróságok és a bevándorlási bíróság bír. A bíróságokat törvény (act of Parliament) hozza létre, működésükben függetlenek, igazgatásukról a Kormány egyik hivatala, Őfelsége Bírósági Szolgálata (Her Majesty's Courts and Tribunal Service) gondoskodik.[forrás?]
Az önkormányzat kétszintű, kivéve a 32 londoni kerületet és 36 egyéb városi kerületet.
Az anglikán egyház névleg az állam vallása, feje az uralkodó, legmagasabb rangú főpapja a canterbury érsek. Az 1707-es trónöröklési törvény (Act of Settlement) a katolikusokat és katolikussal házasságot kötőket kizárja az utódlásból.
A köztisztviselők (civil servants) a Korona szolgálói, a minisztereknek tartoznak felelősséggel. Ha a miniszter megy, a köztisztviselő marad. Számuk 1990-ben félmillió körül volt.
A legfelsőbb bíróság épülete, Middlesex Guildhall, London
Az angol jogrendszer a régi „common” és „equity” jogágakból, illetőleg egyéb parlamenti és uniós jogszabályból áll. A common-jog bírósági esetjog, precedenseken nyugszik, míg az equity- vagy méltányossági jog, az egyéb joggal nem szabályozott, a kancelláriához beadott kérvényekre adott döntésekből és ítéletekből összeálló joganyag.
Az angol jognak három jogforrása van:
A common law az emberi jogok íratlan szabályai. Egyes bűncselekmények (például az offense) még ma is ide tartoznak, mert soha nem határozták meg vagy kodifikálták (például a gyilkosság, murder).
A civil law tartalma a kodifikált (azaz a parlamenti jogalkotók által hozott), kötelező erejű törvények és más jogszabályok (statutory acts, statutory law). Az állampolgári jogok témakörével a Civil Rights Act foglalkozik.
A criminal law az előbbi jogforrásnak a bűncselekményekkel foglalkozó része (Criminal Law Act).
A bíróságok (court of law) szerveződése is eltér a magyarországitól, az egyszerűbb ügyek a Magistrate's Court-hoz tartoznak, a bonyolultabbak a Crown's Court-hoz.
Az ügyvédek közt is különbség van aszerint, hogy képviselhetnek-e valakit a bíróságon peres ügyben, vagy sem. A solicitor kapja az ügyféltől a megbízást, dolgozza ki az ügyet (védekezés stb.), majd a munkáját felhasználva a barrister jár el a bíróságon, és számára kell a végén komoly összeget fizetni, amiből az kifizeti a solicitort.
Nevezetes tulajdonsága az angol jogrendszernek, hogy az Egyesült Királyságban törvényesen vagy jogosan nem lehet erőt, erőszakot alkalmazni. Ebből az alapelvből számos olyan sajátosság következik, amely csak így érthető meg (például fegyvertelenül járőröző, de kétméteres rendőrök stb.). További érdekesség, hogy a törvény szerint mindenki csak olyasmivel foglalkozhat, amihez ért, vagy amire ki van képezve. Így illegális cselekedetnek számít, ha valaki nem jogász létére másnak jogi tanácsot ad. A bíróságon tilos véleményt nyilvánítani, csak a tényeket szabad elmondani – véleményének hangot peres ügyben csak igazságügyi szakértő adhat.
Az Egyesült Királyság részei
Az Egyesült Királyság négy alkotó nemzetből vagy alkotó országból áll. Skócia, Wales és Észak-Írország rendelkeznek saját nemzeti parlamenttel vagy gyűléssel, és végrehajtó szervekkel, bár Észak-Írországban ezeket felfüggesztették. A negyedik alkotó nemzet, Anglia, nem rendelkezik önálló parlamenttel vagy kormányzattal, mivel itt van az Egyesült Királyság parlamentjének és kormányának székhelye, amely közvetlenül irányítja Angliát.
Mind a négy nemzet közigazgatása helyi önkormányzatokra oszlik.
Lásd még: Anglia közigazgatása és Skócia közigazgatása
A lord lieutanancy-k (kb. helytartóság) egy vagy több megyére (county) kiterjedő jogkörű helyhatósági régió, élén a jogilag a királynő személyes képviselőjeként kinevezett (a régi magyar főispánhoz hasonló) Lord Lieutenant-okkal. E történelmi (katonai-közigazgatási) eredetű tisztség ma már jobbára ceremoniális, de az 1990-es évek óta zajló közigazgatási reform során több alkalommal is jelentős hatáskörrel bíró Lord Lieutenant-ot neveztek ki egyes, átszervezés alatt álló megyék élére, átmeneti jelleggel.
Történelmileg a négy ország területét – a helyi közigazgatás céljainak megfelelően – megyékre (county, grófság) osztották. A megyék bizonyos mértékben még mindig léteznek közigazgatási és földrajzi egységként, de már nem képezik a helyi közigazgatás egyedüli alapját.
Lásd még: Anglia shire megyéi és Anglia nagyvárosi megyéi
Angliát például a közelmúltban kilenc középszintű kormányzati régióra osztották.
A brit politikai rendszert hagyományosan két nagy párt, a Konzervatív Párt és a Munkáspárt dominálja, jóllehet együttes szavazati arányuk az 1951-es 97%-ról mára 66% körülire olvadt. Mivel azonban a brit választási rendszer egyéni választókerületekre épül, a szavazatok relatív többségével (akár egyharmadával) is kormányzóképes többséget kaphat egy párt. Ugyancsak ebből adódik, hogy az egy-egy régióban erős pártok (például a Skót Nemzeti Párt) országos szinten alacsony szavazataránnyal is jelentősen több mandátumhoz juthatnak, mint az országos szinten közepesnek számító pártok (pl. a hagyományosan harmadik erőnek számító Liberális Demokraták, vagy a 2010-es években megerősödött Egyesült Királyság Függetlenségi Pártja).[24]
A legjelentősebb politikai pártok a 2019. december 12-i választások előzetes eredményei alapján:
Liberális Demokraták (Liberal Democrat)
Skót Nemzeti Párt (SNP)
Demokratikus Unionista Párt (Democratic Unionist Party)
Anglia és Wales Zöld Pártja (Green Party)
A főváros, London keleti része
Az Egyesült Királyságban élő, külföldön született népesség aránya a világ országaiból (2008)
Népesség: 64 105 700 fő (2013. július) (58 789 194 a 2001-es népszámláláson)
Születéskor várható átlagos élettartam: férfiak – 76 év, nők – 81 év (2006, becslés)
Életkor szerinti megoszlás: 0-14 éves – 17,5%, 15-64 éves – 66,8%, 65 év feletti – 15,8%
Városi lakosság aránya: 89%
Az 1970-es éveket követően a többi európai országhoz hasonlóan az Egyesült Királyságban is rohamosan visszaesett a születések száma. Ez a tendencia egészen 2000-ig tartott. A legalacsonyabb éves népességnövekedés 2001-ben volt, amikor átlagosan egy nőre 1,63 gyermek jutott. Ez az érték azóta folyamatosan növekszik. A legújabb adatok szerint 2008-ban egy nőre már 1,96 gyermek jutott. A születések számának gyors növekedése mellett a bevándorlás is meghatározó tényező, valamint az átlagos várható élettartam is emelkedik. Az utóbbi néhány évben Nagy-Britanniához hasonlóan Franciaországban indult gyors emelkedésnek a gyermekvállalások száma. Ha a tendencia hosszú távon is folytatódik, a 2017-es 66 milliós lakosságszám 2050-re akár 77 millióra is emelkedhet.
Az ország népsűrűségi térképe
Bővebben: Az Egyesült Királyság városai és Agglomerációk az Egyesült Királyságban
A Királyság legnagyobb agglomerációi:[26]
Hivatalos nyelv: angol (→ brit angol), regionálisan: walesi, gael
Etnikai megoszlás 2011-ben :[27]
1,4% – más ázsiai,
2% – kevert etnikumú,
Church of England egy temploma: a Canterburyi katedrális
Vallási megoszlás 2011-ben :[28]
keresztény (főleg anglikán, római katolikus, presbiteriánus, metodista) – 59,5%,
egyéb, ismeretlen – 9,1%,
felekezeten kívüli – 25,7%
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
3,19 billió $ (2021)
Egy főre jutó GDP (PPP)
49 675 $ (2021)
3 billió € (2021)
1 621,1 € (2022)
London Európa és a világ egyik legnagyobb pénzügyi központja
Gazdasága: fejlett ipari ország. Az Egyesült Királyságot a „világ műhelyeként” emlegetik. A 17–18. században kibontakozott az ipari forradalom. A 20. században erős hanyatlás következett, amelyet a '70-es években sikerült megállítani.
A szolgáltatások, különösen a banki, biztosítási és üzleti ágazatok a brit GDP növekedésének kulcsfontosságú mozgatórugói. Eközben a feldolgozóipar jelentősége csökkent, de még mindig a gazdaság mintegy 10%-át adja.[41]
A Királyság gazdasága lassulni kezdett az EU-ból való kilépésről szóló 2016. júniusi népszavazás óta.[41] 2020 januárjának végén elhagyta az EU-t.
2018-ban a bruttó nemzeti összterméke (PPP értékben) 3000 milliárd dollár fölé mászott, ezzel Európa egyik legnagyobb gazdasága.[41]
A Királyság gazdasági adatai 2012-2018 között:[42]
A Pennine-hegységben lévő kőszénbányák nagy részét az utóbbi időkben megszüntették, főként a környezetszennyezés, és a hatástalan felhasználás miatt.
Kőolajat és földgázt jelenleg is az Északi-tengeren termelnek ki, ebből exportra is jut.
Egyre nagyobb szerepe van a megújuló, környezetkímélő energiák felhasználásának. 2017-ben a villamosenergia termelés 41%-a származott megújuló energiaforrásokból.[41]
A vas- és színesfémkohászat a kikötővárosokban jelentős. A feldolgozóipar jelentős ágazatai: autógyártás, repülőgyártás, elektronika, számítástechnikai ipar, háztartási gépek gyártása, textil- és ruhaipar, vegyipar. A feldolgozóipar termékeit a főváros környékén, az egyetemi városokban és a kikötővárosokban állítják elő. Az ország legnagyobb ipari városa Birmingham. A feldolgozóipart korszerű technológiai eljárások, és kiváló minőségű termékek jellemzik.
Az angol farmok korszerű termelési eszközöket alkalmaznak. A zöldség- és a gyümölcstermesztéssel főként a városokat látják el. Hatékony és belterjes termelés folyik a szántóföldeken is. Az állattenyésztésben a juhtenyésztés a legjellemzőbb.
Exporttermékek: műszaki berendezések és alkatrészek, vegyipari termékek, közszükségleti cikkek, kőolaj, közlekedési eszközök, élelmiszer, dohány.
Importtermékek: ipari termékek, gépek, üzemanyagok; élelmiszer
Legfőbb kereskedelmi partnerek (2017-ben):[44]
Export: USA 13,2%, Németország 10,5%, Franciaország 7,4%, Hollandia 6,2%, Írország 5,6%, Kína 4,8%, Svájc 4,5%
Import: Németország 13,7%, USA 9,5%, Kína 9,3%, Hollandia 8%, Franciaország 5,4%, Belgium 5%
A West Coast Main Line egy vonattal és az M1-es autópálya egy képe
A közúti forgalom nagysága 2015-ben
Bővebben: Az Egyesült Királyság vasúti közlekedése
Vasútvonalak hossza: 16 878 km
Közutak hossza: 372 000 km
Az országban bal oldali közlekedés és szabályok vannak életben.
A 2010-es években a külföldi áruszállítás kb. 95% -a tengeri úton érkezik az Egyesült Királyságba (érték szerint 75%). Három fő kikötője :[45]
Grimsby és Immingham a keleti parton
London kikötője a Temze folyón
Milford Haven Wales délnyugati részén.
Egyéb főbb kikötők: Aberdeen, Avonmouth, Barrow, Barry, Belfast, Boston, Bristol, Cairnryan, Cardiff, Dover, Edinburgh/Leith, Falmouth, Felixstowe, Fishguard, Glasgow, Gloucester, Grangemouth, Grimsby, Harwich, Heysham, Holyhead, Hull, Kirkwall, Larne, Liverpool, Londonderry, Manchester, Oban, Peterhead, Plymouth, Poole, Port Talbot, Portishead, Portsmouth, Scapa Flow, Southampton, Stornoway, Stranraer, Sullom Voe, Swansea, Tees (Middlesbrough), Tyne (Newcastle).
Nemzetközi személyszállító kompok közlekednek a közeli országokba, például Franciaországba, Írországba, Belgiumba, Hollandiába és Spanyolországba.
Lásd még: Kategória:Az Egyesült Királyság repülőterei
A British Airways Nagy-Britannia nemzeti légitársasága.
Emellett sok fapados cég látja el az ország légiközlekedését.
Lásd még: Kategória:Az Egyesült Királyság légitársaságai
A sorozat témája a
skót · walesi · ír
Irodalom · Zene · Film
Írók, költők · Zeneszerzők
Bővebben: Az Egyesült Királyság kultúrája
Az Egyesült Királyság rendkívül gazdag és sokféleséggel bíró kulturális örökséggel rendelkezik, és globálisan jelentős hozzájárulást nyújtott a zene, az irodalom és más művészetek területén is. A brit kultúra egyesíti országrészeinek, Anglia, Skócia, Wales és Észak-Írország kultúráját. Az Egyesült Királyság a világ egyik legrégebbi egyetemeivel rendelkezik, nagyfokú hozzájárulást nyújtott a filozófiához, a tudományhoz és a modern technológiához, és számos kiemelkedő tudós hazája és találmány szülőhelye volt.
Lásd még: Az Egyesült Királyság világörökségi helyszínei
Január 1. – Újév
Március 1. – Szent Dávid napja
Április 23. – Szent György napja
Október 31. – Halloween
November 30. – Szent András napja
December 25. – Karácsony
Június második vasárnapja – Nemzeti ünnep – II. Erzsébet születésnapja 1926
Az idegenforgalom jelentős. 2011-ben 29 millió turista érkezett az Egyesült Királyságba.[46]
London az idegenforgalomban, 2016-ban a 2. leglátogatottabb város volt a világon.[47]
Az ország fő célpontjai London, Edinburgh, Oxford, Cambridge, York és Canterbury.[48] A legnépszerűbb idegenforgalmi városok közé tartozik London, Edinburgh és Manchester és a fontosabb látnivalók közé a Westminster-palota, a London Eye és Edinburgh-i vár.
Ezeken kívül a Királyság ad otthont összesen 32 világörökségi helyszínnek is. [49]
Bővebben: Az Egyesült Királyság világörökségi helyszínei
Az a tíz angliai város, amelyet a külföldi turisták leginkább felkerestek 2019-ben:[50]
London - A sokmilliós nagyváros, a pénzügy, a divat, művészet és kultúra fővárosa.
Manchester - Kulturális, sport-, szórakoztató-, bevásárló- és médiaközpont.
Birmingham - az Egyesült Királyság egyik legnagyobb városa, az angliai ipari terület szívében.
Liverpool - A Beatles otthona , egy kozmopolita város, amely élénk éjszakai életéről, gazdag kulturális örökségéről, vízpartjáról, építészetéről, valamint zenéjéről és sportjáról híres.
Brighton és Hove - tengerparti üdülőhely és egyetemi város, gazdag kultúrával és élénk éjszakai élettel.
Bristol - élénk művészeti élet, történelmi épületek és vízparti terület Nyugat-Anglia legnagyobb városában.
Oxford és Cambridge - rangos egyetemi városok, múzeumokkal és parkokkal.
Bath - az UNESCO világörökség része, építészetéről, kertjeiről, parkjairól és múzeumairól is híres város.
Leeds - Nyugat-Yorkshire kulturális, pénzügyi és kereskedelmi központja
Ezt a szakaszt át kellene olvasni, ellenőrizni a szöveg helyesírását és nyelvhelyességét, a tulajdonnevek átírását. Esetleges további megjegyzések a vitalapon.
A Wembley Stadion Londonban
Anglia nemzeti sportja a rögbi, a lovaspóló és a krikett.
Bővebben: Angol labdarúgó-bajnokság (első osztály)
Bővebben: Angol labdarúgó-válogatott, Angol női labdarúgó-válogatott, Skót labdarúgó-válogatott, Walesi labdarúgó-válogatott, Északír labdarúgó-válogatott
Bővebben: The Football League
Világbajnokság: 1966 – aranyérem
Európa-bajnokság: 1968 – bronzérem
Olimpia: 1908, 1912 – aranyérem (Nagy-Britannia néven)
A mostani labdarúgás jeles képviselői: David Beckham, Michael Owen, John Terry, Frank Lampard, Ashley Cole, Joe Cole, Steven Gerrard stb.
Az angol futballszövetséget 1863-ban alapították. FIFA-tag folyamatosan 1946-tól. UEFA-tag 1954-től. A klubok száma körülbelül 41 ezer, az igazolt játékosok pedig meghaladják a 2 millió főt is. Az „A” válogatott szövetségi kapitánya Roy Hodgson.
Az első osztályban 20 csapat szerepel: West Ham United FC, Chelsea FC, Arsenal FC, Tottenham Hotspur FC, Fulham FC, Reading FC, Portsmouth FC, West Bromwich Albion FC, Aston Villa FC, Hull City AFC, Manchester City FC, Manchester United FC, Liverpool FC, Everton FC, Blackburn Rovers FC, Stoke City, Bolton Wanderers FC, Middlesbrough FC, Sunderland AFC és a Newcastle United FC.
Nagy-Britannia a Formula–1 történetének legsikeresebb nemzete, ugyanis ők adták a sportág 10 világbajnokát is a 32-ből, olyanokat, mint például Jackie Stewart, Jim Clark, Mike Hawthorn, John Surtees, James Hunt, Graham Hill, Damon Hill, Nigel Mansell. Jelenleg kiemelkedő tehetségű versenyzőjük a modern kategóriában Lewis Hamilton, az eddigi második legfiatalabb világbajnok és az első színesbőrű pilóta a sportágban 2007-től. A 2009-es Formula–1-es bajnok is brit, Jenson Button személyében, akik 2010-ben nemzeti csapatot alkottak pilótatársakként a McLaren autóiban. A Ferrari után a második legsikeresebb csapat, a McLaren-Honda is brit színekben versenyez. A csapat székhelye az angliai Woking, a csapat tulajdonosa a szintén brit Ron Dennis, aki sokáig csapatfőnökként is tevékenykedett a gárdánál, helyét 2009-től Martin Whitmarsh vette át. Szintén hasonlóan sikeres az angliai Williams F1-es csapat, melynek csapatfőnöke Frank Williams. 1950-ben Anglia adott otthont az első Formula–1-es nagydíjnak is a legendás silverstone-i versenypályán, mely egy második világháborús katonai repülőtérből lett kialakítva. A mai napig kisebb-nagyobb megszakításokkal ezen a helyszínen vagy Doningtonban rendezik a versenyeket. A 2009-es konstruktőri világbajnokságot a brit Brawn GP nyerte meg, amit a szintén angol Ross Brawn irányít, köztudott róla a paddockban, hogy egy technikai-taktikai zseni, többek között Michael Schumacher is sokat köszönhet neki. A F1 első embere, Bernie Ecclestone is brit, csakúgy, mint a 2009-ben leköszönt volt FIA (Nemzetközi Automobil Szövetség)-elnök, Max Mosley.
A WRC (World Rally Championship) eddigi brit világbajnokai: Colin McRae (1995) és Richard Burns (2001). A WRC rali brit futamát Walesben bonyolítják le.
Az IRC (Interkontinentális Ralibajnokság), a 2. legnevesebb rali-versenysorozat 2009-ben brit bajnokot avatott Kris Meeke személyében, IRC-raliszakaszokat Skóciában is rendeznek.
A 2012-es londoni olimpiai stadion
Eddig három olimpiát, az 1908-as, az 1948-as és a 2012-es játékokat rendezték Londonban. Nagy-Britannia eddig 246 aranyérmet szerzett az olimpiák során. A nyári sportokban az atlétika, a téli sportokban a műkorcsolya a legnépszerűbb a brit sportolók körében.
Lásd még: Nagy-Britannia az olimpiai játékokon
Lásd még: 2012. évi nyári olimpiai játékok
↑ Jelentése „Isten és a jogom”. Ez a királyi mottó. Skóciában a királyi mottó a scots megfelelőjének a rövidítése, az „IN DEFENS”. Van egy, a skót címerben használt alakja is.
↑ De facto ez a nemzeti himnusz, számos más országban pedig ez a királyi himnusz.
↑ A használatban de facto az angol viselkedik hasonlóan. (Walesben a Walesi Nyelvi Tanács jogilag kötelező erejű határozata alapján „a közösségi ügyek és az igazságszolgáltatás szervei előtt az angol és a walesi nyelvet ugyanazon a szinten kell kezelni, ugyanazon jogok illetik meg.” Welsh Language Act 1993. Office of Public Sector Information. (Hozzáférés: 2007. szeptember 3.). A Bòrd na Gàidhlig a következőt mondta ki: „a gael státusának – mint Skócia egyik hivatalos nyelve – védelme érdekében ennek a nyelvnek ugyanolyan jogokat követelnek, mint az angolnak.”Gaelic Language (Scotland) Act 2005. Office of Public Sector Information. (Hozzáférés: 2007. március 9.)
↑ A regionális vagy kisebbségi nyelvek európai kartája hatálya alá tartozónak, vagyis regionális vagy kisebbségi nyelvnek ismerte el az Egyesült Királyság kormánya a walesi, a skót gael, a korni, az ír, az ulsteri skót és a scots nyelvet. (European Charter for Regional or Minority Languages. Scottish Executive. [2010. február 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. augusztus 23.))
↑ Világbank-adatbázis. Világbank. (Hozzáférés: 2019. április 8.)
↑ Report for Selected Countries and Subjects
↑ Griffiths, Hugo: GB stickers no longer valid for driving abroad. autoexpress.co.uk, 2021. július 5. (Hozzáférés: 2021. július 5.)
↑ Convention on Road Traffic Vienna, 8 November 1968: UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND: NOTIFICATION UNDER ARTICLE 45 (4)
↑ Számos érmés telefon és a nagyobb boltok eurót is elfogadnak.
↑ Encyclopaedia Britannica. (Hozzáférés: 2007. szeptember 25.) „Island country located off the north-western coast of mainland Europe”
↑ Countries within a country. www.number-10.gov.uk. [2008. szeptember 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. június 13.) „Countries within a country”
↑ Northern Ireland. [2009. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. február 21.)
↑ Border checks between Britain and Ireland proposed - Telegraph
↑ The Countries of the UK. www.statistics.gov.uk. [2002. március 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. október 10.)
↑ Key facts about the United Kingdom. Government, citizens and rights. Directgov. [2012. október 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. június 26.) „The full title of this country is 'the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland'. 'The UK' is made up of England, Scotland, Wales and Northern Ireland. 'Great Britain' (or just 'Britain') does not include Northern Ireland. The Channel Islands and the Isle of Man are not part of the UK.”
↑ FCO global network. FCO in Action. Foreign and Commonwealth Office. [2012. július 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. június 26.)
↑ Industrial Revolution. [2008. április 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. április 27.)
↑ Ferguson, Niall. Empire, The rise and demise of the British world order and the lessons for global power. Basic Books (2004). ISBN 0465023282
↑ E földrajzi kifejezéssel szemben a hasonló, de kizárólag politikai értelemben használt British Islands megnevezés csak az Egyesült Királysághoz tartozó területeket jelenti, nem foglalja magában a mai Írországot.
↑ Angolosan távoznak a britek az Európai Unióból
↑ a b Election results: Conservatives win majority (angol nyelven). BBC News, 2015. május 8. (Hozzáférés: 2015. május 8.)
↑ Történelmi választás, sosem látott téttel (magyar nyelven). Index, 2015. május 7. (Hozzáférés: 2015. május 8.)
↑ Results (angol nyelven). BBC News, 2015. május 8. (Hozzáférés: 2015. május 8.)
↑ Office for National Statistics. 11 October 2013.
↑ ENCYCLOPÆDIA BRITANNICAː UK
↑ a b c https://hu.tradingeconomics.com/united-kingdom/indicators
↑ a b c d CIA World Factbook
↑ Report for Selected Countries and Subjects (amerikai angol nyelven). (Hozzáférés: 2018. szeptember 1.)
↑ Report for Selected Countries and Subjects. www.imf.org . (Hozzáférés: 2019. december 25.)
↑ CIA World Factbook
↑ Statistical data set PORT01 – UK ports and traffic. Department for Transport
↑ World Tourism Rankings
↑ United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland. UNESCO , 2019 (Hozzáférés: 2020. április 24.)
↑ Travel trends - Office for National Statistics. www.ons.gov.uk . (Hozzáférés: 2020. július 18.)
O'Driscoll, James. Britain, Revised and updated edition, Oxford University Press (2005). ISBN 978-0-19-432429-8
Paár Gabriella: Az Egyesült Királyság, Változó Világ 33. Budapest, Press Publica (2003) ISBN 963 9001 51 1
Topográf Térképészeti Kft.: Midi világatlasz, Nyír Karta & Topográf, Nyíregyháza, 2004. ISBN 963-9516-63-5
Angliai képek Archiválva 2005. február 7-i dátummal a Wayback Machine-ben
Nagy-Britannia a Térképkalauz oldalán Archiválva 2007. december 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
Az Egyesült Királyság világörökségi helyszínei
A brit uralkodók koronázása
ISNI: 0000 0001 2248 3427
Anglia (kivéve a tengeri szigeteit)
Skócia (kivéve a tengeri szigeteit)
Wales (kivéve a tengeri szigeteit)
Alderney •  Brecqhou •  Burhou •  Casquets •  Guernsey •  Herm •  Jethou •  Lihou •  Sark
Ecréhous •  Jersey •  Les Dirouilles •  Minquiers •  Pierres de Lecq
Akrotíri és Dekélia •   Anguilla •   Bermuda •   Brit antarktiszi terület •   Brit Indiai-óceáni Terület •   Brit Virgin-szigetek •   Déli-Georgia és Déli-Sandwich-szigetek •   Falkland-szigetek •   Gibraltár •   Kajmán-szigetek •   Montserrat •   Pitcairn-szigetek •   Szent Ilona, Ascension-sziget és  Tristan da Cunha •   Turks- és Caicos-szigetek
A Csendes-óceáni Közösség tagországai
Amerikai Egyesült Államok ·  Amerikai Szamoa ·  Ausztrália ·  Cook-szigetek ·  Egyesült Királyság ·  Északi-Mariana-szigetek ·  Fidzsi-szigetek ·  Franciaország ·  Francia Polinézia ·  Guam ·  Hollandia ·  Kiribati ·  Marshall-szigetek ·  Mikronéziai Szövetségi Államok ·  Nauru ·  Niue ·  Palau ·  Pápua Új-Guinea ·  Pitcairn-szigetek ·  Salamon-szigetek ·  Szamoa ·  Tokelau-szigetek ·  Tonga ·  Tuvalu ·  Új-Kaledónia ·  Új-Zéland ·  Vanuatu ·  Wallis és Futuna
Andorra ·   Málta1 ·   Olaszország1 ·   Portugália1,2 ·   Spanyolország1,2 ·   San Marino ·   Vatikán
Albánia ·   Bosznia-Hercegovina ·   Bulgária1 ·   Ciprus3 ·   Észak-Macedónia ·   Görögország1 ·   Horvátország1 ·   Montenegró ·   Románia1 ·   Szerbia ·   Törökország4
Dánia1,2 ·   Észtország1 ·   Finnország1 ·   Izland ·   Lettország1 ·   Litvánia1 ·   Norvégia2 ·   Svédország1
Azerbajdzsán4 ·   Fehéroroszország ·   Grúzia4 ·   Kazahsztán4 ·   Moldova ·   Oroszország4 ·   Örményország5 ·   Ukrajna
Ausztria1 ·   Csehország1 ·   Lengyelország1 ·   Liechtenstein ·   Magyarország1 ·   Németország1 ·   Svájc ·   Szlovákia1 ·   Szlovénia1
Belgium1 ·   Egyesült Királyság (  Anglia,  Észak-Írország,  Skócia,  Wales)2 ·   Franciaország1,2 ·   Hollandia1,2 ·   Írország1 ·   Luxemburg1 ·   Monaco
Akrotíri és Dekélia5 ·   Åland ·   Feröer ·   Gibraltár1 ·   Grönland6 ·   Guernsey Bailiffség ·   Jersey Bailiffség ·   Man-sziget
Abházia ·   Dél-Oszétia ·   Dnyeszter Menti Köztársaság ·   Észak-Ciprus5 ·   Hegyi-Karabah Köztársaság5 ·   Koszovó
1 Az Európai Unió tagja    2 Európán kívüli függőségekkel és területekkel is rendelkezik    3 Földrajzilag Délnyugat-Ázsiához tartozik, de az Európai Unió tagja    4 Földrajzilag a területe nagyobb vagy döntő része Ázsiához tartozik    5 Földrajzilag Délnyugat-Ázsiához tartozik, de szociológiai és politikai tekintetben Európa része.    6 Földrajzilag Észak-Amerikához tartozik, de politikailag a Dán Királyság része
Az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjai
Amerikai Egyesült Államok •  Egyesült Királyság •  Franciaország •  Kína •  Oroszország
Tagok 2016. december 31-ig
Angola •  Malajzia •  Új-Zéland •  Spanyolország •  Venezuela
Tagok 2017. december 31-ig
Egyiptom •  Japán •  Szenegál •  Ukrajna •  Uruguay
Ausztria ·   Belgium ·   Bulgária ·   Csehország ·   Ciprus ·   Dánia1 ·   Észtország ·   Finnország ·   Franciaország ·   Görögország ·   Hollandia ·   Horvátország ·   Írország ·   Lengyelország ·   Lettország ·   Litvánia ·   Luxemburg ·   Magyarország ·   Málta ·   Németország ·   Olaszország ·   Portugália ·   Románia ·   Spanyolország ·   Svédország ·   Szlovákia ·   Szlovénia
Észak-Macedónia ·   Izland ·   Montenegró ·   Szerbia ·   Törökország
Albánia ·   Bosznia-Hercegovina ·   Koszovó ·   Norvégia ·   Svájc
1Kivéve Grönlandot és Feröert
NATO (North Atlantic Treaty Organisation) tagországok
Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)
Amerikai Egyesült Államok ·  Ausztrália ·  Ausztria ·  Belgium ·  Chile ·  Csehország ·  Dánia ·  Dél-Korea ·  Egyesült Királyság ·  Finnország ·  Franciaország ·  Görögország ·  Hollandia ·  Izland ·  Írország ·  Izrael ·  Japán ·  Kanada ·  Lengyelország ·  Luxemburg ·  Magyarország ·  Mexikó ·  Németország ·  Norvégia ·  Olaszország ·  Portugália ·  Szlovénia ·  Spanyolország ·  Svájc ·  Svédország ·  Szlovákia ·  Törökország ·  Új-Zéland
Antigua és Barbuda | Ausztrália | Bahama-szigetek | Belize | Egyesült Királyság | Grenada | Jamaica | Kanada | Pápua Új-Guinea | Saint Kitts és Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent és a Grenadine-szigetek | Salamon-szigetek | Tuvalu | Új-Zéland
Banglades | Barbados | Botswana | Ciprus | Dél-afrikai Köztársaság | Dominika | Fidzsi-szigetek | Gambia | Ghána | Guyana | India | Kamerun | Kenya | Kiribati | Malawi | Maldív-szigetek | Mauritius | Málta | Mozambik | Namíbia | Nauru | Nigéria | Pakisztán | Ruanda | Szamoa | Seychelle-szigetek | Sierra Leone | Szingapúr | Srí Lanka | Tanzánia | Trinidad és Tobago | Uganda | Vanuatu | Zambia
Brunei | Lesotho | Malajzia | Szváziföld | Tonga
Afrika ·  Amerika ·  Ázsia ·  Európa ·  Ausztrália és Óceánia
Brunei ·   Egyesült Arab Emírségek ·   Katar ·   Omán ·   Szaúd-Arábia ·   Szváziföld ·   Vatikán
Bahrein ·   Bhután ·   Jordánia ·   Kuvait ·   Lesotho ·   Liechtenstein ·   Marokkó ·   Monaco ·   Tonga ·
Andorra ·   Antigua és Barbuda ·   Ausztrália ·   Bahama-szigetek ·   Belize ·   Belgium ·   Dánia ·   Egyesült Királyság ·   Grenada ·   Hollandia ·   Jamaica ·   Japán ·   Kambodzsa ·   Kanada ·   Luxemburg ·   Malajzia ·   Norvégia ·   Pápua Új-Guinea ·   Spanyolország ·   Saint Kitts és Nevis ·   Saint Lucia ·   Saint Vincent és a Grenadine-szigetek ·   Salamon-szigetek ·   Svédország ·   Thaiföld ·   Tuvalu ·   Új-Zéland
Johor ·  Kedah ·  Kelantan ·  Negeri Sembilan ·  Pahang ·  Perak ·  Perlis ·  Selangor ·  Terengganu
Ibadan ·  Nri ·  Kano ·  Sokotói Kalifátus ·  Lagos
Ankole ·  Buganda ·  Bunyoro ·  Busoga ·  Toro
Abu-Dzabi ·  Adzsmán ·  Dubaj ·  Fudzsejra ·  Rász el-Haima ·  Sharjah ·  Umm-el-Kaivein
Alo ·  Sigave ·  Uvea
Māori (  Új-Zéland) · Yogyakarta (  Indonézia) ·  Zuluföld (  Dél-afrikai Köztársaság) ·  Barotseföld (  Zambia)
Földrajz-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Egyesült_Királyság&oldid=25299444”
Kevés forrással rendelkező lapok
Idegen nyelvű térképet tartalmazó szócikkek
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
गोंयची कोंकणी / Gõychi Konknni
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 22., 09:51
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.