hu es hu hu hu hu hu es hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr fi fr id fr hu fr hu fr hu fr hu fr hu de hu fr hu sk hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Francia Kiss Mihály – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1957. augusztus 13. (69 évesen)
Francia Kiss Mihály sírja Budapesten. Új köztemető: 301.
Francia Kiss Mihály (Kecskemét, 1887. november 22. – Budapest, 1957. augusztus 13.) magyar katona, a Rongyos Gárda szervező parancsnoka és a magyar gerilla-hadviselés specialistája. A második világháborút követően háborús és egyéb bűncselekmények miatt 1948-ban, távollétében halálra ítélték. Az ítéletet hosszú bujdosása miatt, 1957 májusában történt elfogását követően 1957. augusztus 13-án hajtották végre.
4 Családja és a két háború közti időszak
5 Bujdosás és a kivégzése
A Francia előnevet az ősei a franciák elleni harcokban elért helytállásért kapták. Apja I. Francia Kiss Mihály, aki magas kitüntetéseket kapott a Bosznia annexiója alatt tanúsított hősies helytállásáért, édesanyja Vörösmarty Julianna, a költő rokona. A család 300 éve a kecskeméti földeken gazdálkodott.
1908-tól a 38-as Mollinary-ezredben szolgált, ahol a Szerbia elleni csatákban szerzett hírnevet, majd az orosz fronton is harcolt. Innen az olasz frontra küldték, ahonnan a románok ellen vezényelték. Egészen 1919 áprilisáig harcolt a Székely Hadosztályban, majd katonaként egészen 1924-ig szolgált a Nemzeti Hadseregben, mint felderítő. Az első világháborúban a cs. és kir. 38. gyalogezredben szolgáló 3 fivérét veszítette el.
Az 1919-es események idején azzal szerzett hírnevet, hogy egy áprilisi éjszakán beosont az italozó vörösgárdisták közé és onnan megszöktette az édesapját és Héjjas Iván testvérét, Aurélt. Továbbá kimentette a kalocsai érsek két húgát is. 1919 novemberétől a Héjjas-különítmény tagjaként, részt vett a fehérterrorban.
Később a nyugat-magyarországi felkelés idején, 1920. augusztus 5-én lerohanta Fölöstöm katonai raktárát és onnan sok fegyvert zsákmányolt a 120 orgoványi és kecskeméti felkelővel. Több csatát is megnyert katonáival, a legjelentősebb ezek közül az első ágfalvi csata, amelyben Kaszala Károllyal és Maderspach Viktorral együtt volt a magyar csapatok parancsnoka.
A gerillataktika magyar specialistája volt. Az általa vezetett gárdisták egy darab géppuskával rendelkeztek, melynek helyét állandóan változtatva, elhitette a határ túloldalán lévőkkel, hogy a felkelőknek akár több tucat is van. Másik megtévesztő taktikai elem volt még az, hogy tüzeket gyújtatott az osztrák állomáshelyek körül, akik ezután rendre elmenekültek a vélt túlerő miatt.
Később feljelentették a Héjjas-különítményben játszott szerepe miatt, valamint Kalmár Vilmos kereskedő meggyilkolásáért, de a vádakat ejtették, Győrfi bíró kimondta, hogy erkölcsileg, katonailag tiszta, majd a bíró lejött a pulpitusról és kezet rázott vele.[1]
Családja és a két háború közti időszak[szerkesztés]
Leszerelése után feleségül vette a kecskeméti Zombory Karolint, akitől két leány gyermeke született: Karolina és Erzsébet. 1938-ban Héjjas hívására részt vett a felvidéki és a kárpátaljai gerillaharcokban 26 társával egyetemben, akiket sértetlenül hazavitt. Az erdélyi bevonulás után részt vett a rendfenntartásban, de a háborúban már a kora miatt nem vett részt.
Bujdosás és a kivégzése[szerkesztés]
Sok magyar katona a második világháború után külföldre menekült, de Francia Kiss Mihály maradt az orgoványi pusztákon bujdosásban. 1948-ban távollétében Héjjas Ivánnal együtt halálra ítélték, 66 személy 1919-es meggyilkolása vádjával. Az izsáki plébános adott neki új iratokat, innentől Kovács Józsefként élt. Bujdosásában osztozott két lánya is.
1956-ban a forradalom idején önként jelentkezett a rendőrségen, perének újrafelvételét kérve. A forradalom leverése után azonban újra elbujdosott, egy orgoványi, majd később egy izsáki csőszkunyhóban élt, ahol 1957 márciusában egy razzia során elfogták és a korábban hozott ítéletet augusztus 13-án végrehajtották rajta.
Francia Kiss Mihály lánya a rendszerváltást követően felülvizsgálati indítványt nyújtott be azért, hogy vizsgálják felül a háborús és egyéb bűncselekmények miatti halálos ítéletét. Az 1994. november 28-án megtartott nyilvános ülésén az 1957-ben kiszabott halálos ítéletet a bíróság hatályában tartotta.[2]
↑ Buják Attila: Francia Kiss perei. 168ora.hu. (Hozzáférés: 2011. július 30.)[halott link]
↑ Medveczky Attila: Hazájáért harcolt, halnia kellett. miep.hu. (Hozzáférés: 2011. július 30.)[halott link]
Francia Kiss Mihály. Magyar életrajzi lexikon. (Hozzáférés: 2011. július 30.)
Domonkos László: Francia Kiss Mihály élete és halála, Püski Kiadó, Budapest, 2011, ISBN 9786155099038
Békés Márton: 'A fegyveres revízió útja Nyugat-Magyarországon'. vasiszemle.t-online.hu. [2010. február 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. július 31.)
Erőss Zoltán: NEM FELEDJÜK HŐSEINKET Francia Kiss Mihály /”Rongyos parancsnok”/. tinacska.uw.hu. [2009. július 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. július 30.)
Rendkívüli férfiak, tragikus sorsok, elfeledett hősök: a szabadgondolkodás és az elvhűség magyar vértanúinak az emléknapjai. antidogma.hu. (Hozzáférés: 2011. július 30.)[halott link]
Péterné Fehér Mária-Szabó Tamás-Székelyné Kőrösi Ilona: Kecskeméti életrajzi lexikon. Kecskemét, Kecskeméti Lapok Kft.-Kecskemét Monográfia Szerkesztősége, 1992
Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
Doromby József: A volt cs. és kir. 38. gyalogezred története és emlékkönyve. Budapest, 1936, Hollóssy ny. 583. o.
A Duna-Tisza-közi dosszié. Három alapvető forrás a Duna-Tisza-közi paramilitáris erőszak történetéhez, 1919–1924; sajtó alá rend., szerk., jegyz., tan. Kántás Balázs; Magyar Elektronikus Könyvtár Bp., 2020
Sablon:A trianoni békeszerződéshez kötődő személyek
A trianoni békeszerződéshez, az előzményeihez és a revízióhoz kötődő jelentősebb személyiségek
P. Berthelot ·  H.M. Berthelot ·  Briand ·  Cambon · Clemenceau ·  Deschanel ·  Denis ·  Foch ·  Fouchet ·  Franchet d’Espèrey ·  Haumant ·  Laroche ·  André Lebey ·  Léger ·  Le Rond ·  Martonne ·  Millerand ·  Paléologue ·  Pellé ·  Pichon ·  Tardieu ·  Vix
Amery ·  Balfour ·  Bryce ·  Clerk ·  Crowe ·  Curzon ·  Hardinge ·  Leeper ·  Lloyd George ·  Lord Rothermere ·  Macartney ·  Nicolson ·  Seton-Watson ·  Smuts (búr) ·  Steed
Bandholtz ·  Bliss ·  Lansing ·  Polk ·  Roosevelt ·  Seymour ·  Woodrow Wilson
de Martino ·  Nitti ·  Orlando ·  Scialoja ·  Sonnino ·  Vanutelli-Rey
Beneš ·  Dula ·  Dvortsák ·  Hodža ·  Juriga ·  Kramář ·  Klofáč ·  Masaryk ·  Šrobár ·  Štefánik
Averescu ·  Brătianu ·  I. Ferdinánd román király ·  Goga ·  Maniu ·  Mária román királyné ·  Constantin Prezan ·  Vaida-Voevod
Klekl ·  Korošec ·  Pašić ·  Slavič ·  Supilo ·  Tkálecz ·  Trumbić ·  Vesnić
Apponyi ·  Bartha ·  Bánffy ·  Bátky ·  Benárd ·  Bethlen ·  Böhm ·  Burián ·  Csáky Imre ·  Csáky István ·  Drasche-Lázár ·  Fodor ·  Francia Kiss ·  Friedrich ·  Habsburg József ·  Héjjas ·  Horthy ·  Huszár ·  Jancsó ·  Jászi ·  Kaszala ·  Károly magyar király ·  Károlyi ·  Kogutowicz ·  Kovács ·  Kratochwil ·  Kun ·  Kunfi ·  Linder ·  Littke ·  Lovászy ·  Maderspach ·  Perényi ·  Pogány ·  Popovics ·  Praznovszky ·  Prónay ·  Simonyi-Semadam ·  Somssich ·  Stromfeld ·  Teleki ·  Tolnay
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Francia_Kiss_Mihály&oldid=25018510”
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Nevet változtatott magyar személyek
Kivégzett magyar háborús bűnösök
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 áprilisából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 15., 12:23
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.