hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es pt en it hu pl sv hu es id es pl es es hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu es pt hu hu hu fr hu es hu ca hu hu es hu hu fr hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu es hu hu hu hu es hu hu hu hu en fr hu hu hu hu es ca es es hu pl es hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu ca hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu en de hu sk hu hu en hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en hu hu fr hu fr hu es hu hu hu hu hu hu hu ca en hu hu hu hu hu hu en hu en de hu en en hu lt it pl hu hu hu hu pt hu rm hu de hu hu hu ms rm hu hu hu hu sk hu hu pl hu hu en hu id hu hu hu hu hu de hu hu es lv hu hu sk sk hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A spanyol világ portálja · Portal del mundo hispano
Máig használatban lévő római színház Mérida városában
A spanyol világ történelme egészen az ókori időkig vezethető vissza. Ha az egykori rómaiak az i. e. 2. évszázadban nem hódítják meg az általuk később Hispaniának nevezett Ibériai-félszigetet, a spanyol szó ma nem is létezne a szótárunkban. A Római Birodalomnak 476-ban a germánok (nyugati-gótok) hódítása vetett véget Hispaniában, a félszigeten ezután önálló királyságok alakultak; a – szinte teljesen romanizáltan érkezett – nyugati-gótokat több mint 700 éves arab megszállás követte, amelyet a keresztény visszahódítás (Reconquista) fokozatosan megdöntött. A mórokat 1492-ben végleg kiűzték, megnyitva az utat egy új világbirodalom felé. A középkori latinban már használták az Hispaniolus („kis-hispániai”) szót a félsziget romazinált lakosságára: ennek rövidüléséből származik a mai spanyol szó. Akkor még senki nem gondolta, hogy az előd néphez hasonlóan ők is világbirodalmat teremtenek a 15. századtól kezdődően. A spanyol nyelv, akárcsak őse, kezdetben mindössze egy kis történelmi tájegység, az Ibériai-félsziget északi részén lévő Kasztília népi latin nyelvjárása volt, így hivatalosan kasztíliainak is nevezik. A Reconquista során az oly nagyfontosságú középkori nyelvjárásokat (asztúriai–leóni, aragóniai, navarrai stb.) fokozatosan visszaszorította, és az egész félszigeten elterjedt, újabb nyelvjárásokra tagolódva. Amerika spanyol gyarmatosításának köszönhetően mára több mint 400 milló beszélővel a világ egyik legelterjedtebb nyelve lett: különböző becslések szerint a 2~4. helyen áll az anyanyelvi beszélők száma alapján (az első helyen álló kínai után).
Spanyol nyelvű országok · Países hispanófonos
Spanyolország •  Argentína •  Bolívia •  Chile •  Costa Rica •  Dominikai Köztársaság •  Ecuador •  Egyenlítői-Guinea •  Egyesült Államok (Arizona, Florida, Kalifornia, Texas, Új-Mexikó) •  Salvador •  Guatemala •  Honduras •  Kolumbia •  Kuba •  Mexikó •  Nicaragua •  Panama •  Paraguay •  Peru •  Puerto Rico (USA) •  Uruguay •  Venezuela
Hispán fővárosok (képgaléria) · Capitales hispanas (fotogalería)
A spanyol nyelv szókincse, mint minden természetes nyelv esetében, jól tükrözi a beszélő nép történelmét, kultúráját és szokásait. A hispaniai őslakosság jószerivel megfejtetlen nyelveiből a rómaiak letelepedésekor viszonylag csekély számú szó honosodott meg (szubsztrátum), a használt szókincs tekintetében elhanyagolható. A latin nyelv – annak is Hispania északi középső területén (a mai Kantábria és Baszkföld által határolt részen) beszélt népi változata – természetes folytatásáról lévén szó, a spanyol szókincs túlnyomó részét, mintegy 90%-át latin – illetve már a latinban is jelen lévő görög és más nyelvekből átvett – elemek alkotják. A Római Birodalmat szétziláló germán törzsek behatolásának eredményeként, főleg a nyugati gótok közvetítésével számos germán jövevényszó is bekerült (szupersztrátum), majd a középkori mór megszállás jelentős számú arab jövevényszóval gazdagította a spanyolt.
Kiemelt szócikkek · Artículos destacados
A spanyol nyelv története
A hónap képe · Imagen del mes
Mexikó • A mexikóvárosi Santa Fe kerület felhőkarcolói
A világörökség részei · Patrimonios Mundiales
Argentína · Bolívia · Chile · Costa Rica · Ecuador · Peru · Spanyolország · Uruguay
Tudtad-e…? · ¿Sabías que…?
Dante a De vulgari eloquentia („A népi beszédről”) című művében három újlatin dialektuscsoportot különböztetett meg aszerint, hogyan mondják az „igen”-t. Az egyikbe tartozott a „sí-nyelv”, vagyis az olasz, a másik az „oui-nyelv”, tehát a francia, a harmadik pedig az okcitán nyelv (òc = igen) volt. A spanyolt, a katalánt és a portugált csupán ez utóbbi nyelvváltozatainak tekintette. Az érdekesség, hogy e négy nyelv közül valójában csak az okcitánban használják az oc szót az igenlés kifejezésére, a másik háromban – az olaszhoz hasonlóan – sí-t mondanak (portugálul leírva sim). A sí szócska eredete a latin SĪC [EST], ’úgy [van], igen’, míg az oc és az oui szavaké a(z) HOC [EST] ILLUD, ’ez az!’ kifejezések, tudniillik a latinban nem létezett az igen szó pontos megfelelője.
Belén Maya, flamenco táncos
Zenészek, énekesek, együttesek · Músicos, cantantes, grupos musicalesSzerkesztés
Agustín Barrios • Baccara • Buena Vista Social Club • Celia Cruz • Carlos Santana • Chayanne • Compay Segundo • Gipsy Kings • Enrique Iglesias • Gloria Estefan • Julio Iglesias • Las Ketchup • Los del Río • Manolo Escobar • Ricky Martin • Tito Puente • Natalia Oreiro • Nuevo Mester de Juglaría • Shakira • Thalía ˙ Florencia Bertotti
Spanyol zeneszerzők • Montserrat Caballé • José Carreras • Plácido Domingo
Táncok, zenei stílusok · Danzas, estilos musicalesSzerkesztés
Latin zene • Latin pop • Cha-cha-chá • Cumbia • Guaracha • Guaguancó • Son cubano • Mambo • Pasodoble • Ranchera • Rumba • Salsa • Tangó • Flamenco • Jota • Sardaña • Merengue • Samba • Cante hondo • Chotis, Contrapàs • Copla • Cuplé • Fandango • Habas verdes • Isa canaria • Muñeira • Paloteos • Pardicas • Rebolada • Sevillanas • Seguidillas • Vrdiales.
Hangszerek · Instrumentos musicalesSzerkesztés
Bandurria • Conga • Gitár • Kasztanyetta • Lant • Spanyol gitár • Vihuela
Zenei albumok, videoklipek · Discos, videoclipsSzerkesztés
Egyéb zenei szócikkek · Otros artículos de músicaSzerkesztés
Összes kapcsolódó cikk · Todos los artículos relacionados
Népek, nemzetiségek, nyelvek · Pueblos, naciones, lenguasSzerkesztés
Antonio de Nebrija: Grammatica
Spanyol nyelv (Ábécé • Alaktan • Andalúz nyelvjárás • Dequeizmus és queizmus • Hangtan • Helyesírás • Igeragozás • Ladino • Leizmus, laizmus és loizmus • Mexikói spanyol • Nyelvhelyesség • Nyelvtörténet • Óspanyol • Quesuizmus • Rioplatense • Seseo • Swadesh-lista • Voseo • Yeísmo) • Spanyolok • Asztúriai nyelv • Aragóniai nyelv • Azték nyelv • Baszk nyelv • Baszkok • Betacizmus • Cedilla • Galíciai nyelv • Ibér nyelv • Iberoromán nyelvek • Katalán nyelv • Kecsua nyelv • Nyugati újlatin nyelvek • Paleohispániai nyelvek • Spanyol Királyi Akadémia • Spanyol személynevek • Tartesszoszi nyelv • Újlatin nyelvek
Felfedezők, hódítók, hadvezérek · Exploradores, conquistadores, estrategas • Hernán Cortés • Kolumbusz Kristóf • Rodrigo Díaz de Vivar • Vasco Núñez de Balboa
Királyok, kormányzók · Reyes, gobernadores • Alkirályság • Galicia királyai • León királyai • Kasztília királyai • Asztúria királyai • Mallorca királyai • Valencia uralkodói • Navarra uralkodói • Barcelona grófjai • Asztúria uralkodói • Spanyolország királyai
Politikusok · Políticos • Bolívia elnökei • Costa Rica elnökei • Ecuador elnökei • Francisco Franco • Honduras elnökei • Kolumbia elnökei • Peru elnökei • Miguel Primo de Rivera
Egyéb · Otros • Conquistador • Hidalgo • Hispania • Hispano-Amerika • Iberoamerika • Kasztília • Latin-Amerika • Mórok • Romania • Tercio
Ünnepek, szentek, vallás · Fiestas, santos, religiónSzerkesztés
Bikaviadal • Guadalupei Szűzanya • Húsvét • Isten • Jézus Krisztus • Karácsony • Katolicizmus • Kereszténység • Napkeleti bölcsek • Római Katolikus Egyház • Szent • Szentháromság • Szűz Mária • Keresztes Szent János • Sevillai Szent Izidor • Szent Attila
Santiago Calatrava Valls: Művészetek városa, Valencia
Lluís Domènech i Montaner • Josep Puig i Cadafalch • Antoni Gaudí • Ricardo Bofill • Josep Lluís Sert • Santiago Calatrava • Francesc Mitjans
Képzőművészetek · Bellas artesSzerkesztés
Francisco José de Goya y Lucientes • David Alfaro Siqueiros • El Greco • Frida Kahlo • Pablo Picasso • Salvador Dalí • Joan Miró
A Cid-ének egy lapjából (Cantar de Mio Cid)
Írók, költők · Escritores, poetas • Antonio de Nebrija • Miguel de Cervantes Saavedra • Pedro Calderón de la Barca • Lope de Vega • Miguel de Unamuno • Federico García Lorca • Gabriel García Márquez • Jorge Luis Borges > további listák: Argentína • Chile • Kuba • Mexikó • Peru • Spanyolország
Irodalmi művek · Obras literarias • Cantar de Mio Cid • Don Quijote
Irodalmi alakok · Personajes literarios • Don Juan • Don Carlos
Rendezők · Directores • Antonio Banderas • Pedro Almodóvar • Carlos Saura • Luis Buñuel • Alejandro Amenábar
Színészek · Actores • Penélope Cruz • Javier Bardem • Miguel Ángel Muñoz • Francisco Rabal
Spanyol labdarúgócsapatok • Argentin labdarúgócsapatok • Lorenzo Aragón • Roberto Balado • Yan Barthelemí • Alfonso Blanco • Alfredo Duvergel • Juan Carlos Ferrero • Yuriorkis Gamboa • Fernando González • Julio César González • Paul Gonzales • Jorge Gutiérrez • Juan Hernández Sierra • Yoan Pablo Hernández • Ariel Hernández • Ángel Herrera • Adolfo Horta • Mario César Kindelán • Erislandi Lara • Juan Carlos Lemus • Diógenes Luna • Arnaldo Mesa • Carlos Moya • Rafael Nadal • Claudio Pizarro • Ramiro Reducindo • Guillermo Rigondeaux • Maikro Romero • Félix Savón • Odlanier Solis • Teófilo Stevenson • Yordenis Ugas • Héctor Vinent • Fernando Alonso
Tudósok · Científicos • Ernesto Sodi
Egyéb · Otros • Hil Hernández
Puerto Banús, Marbella, Costa del Sol
Spanyolország · España • Costa Brava • Costa del Maresme • Costa Dorada • Costa del Azahar • Costa Blanca • Costa de Almería • Costa del Sol • Costa de la Luz
Mexikó · México • Cancún • Acapulco • Puerto Vallarta • Playa del Carmen
Dominkai Köztársaság · República Dominicana • Boca Chica • Juan Dolio
Kuba · Cuba • Varadero • Havanna • Pinar del Rio
Venezuela • Isla Margarita
Egyéb szócikkek · Otros artículosSzerkesztés
Itt add hozzá azokat a szócikkeket, amelyek megítélésed szerint nem sorolhatók be egyik fenti kategória alá sem, vagy tégy javaslatot új kategóriára a vitalapon.
A magyar Wikipédia portáljai · Portales de la Wikipedia húngara
1848–49-es forradalom és szabadságharc
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Portál:Spanyol_világ&oldid=17666887”
Utoljára szerkesztve 2016. június 29., 14:49-kor
A lap utolsó módosítása: 2016. június 29., 14:49
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.