hu pt hu hu en en hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Magyar Nemzeti Digitális Archívum • ​A világ legszörnyűbb öklelése
Kultúrgyár lehet a szombathelyi volt 11-es huszárlaktanyából
Országos hatókörű kulturális logisztikai, valamint digitalizációs központ, egy „igazi kultúrgyár″ épülhet fel a volt 11-es huszárlaktanya műemléki védettség alatt álló épületeit is megújítva Szombathelyen –  közölte csütörtökön Puskás Tivadar (Fidesz-KDNP), Szombathely polgármestere.
Kedves Olvasó! Mindenek előtt köszönjük, hogy a kultúrával foglalkozó számos internetes oldal közül bennünket is érdeklődéssel lapozott. A MaNDA, mint közintézmény feldarabolása után e honlap kiadója a Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság lett, feladata pedig az archívum gyarapodásának bemutatása, cégünk törekvéseinek ismertetése. Ezekhez a célokhoz egy új felületet készítettünk, ahol mindig elérhető lesz a most búcsúzó mandarchiv.hu is.
Hát, ha már egyszer eljutottunk Tihanyba, nem mehetünk el szó nélkül a félsziget legismertebb attrakciója, a visszhang mellett sem. Ami minden ellenkező híresztelés ellenére működik, és egészen pontosan hét egymás után gyorsan elhadart szót képes „visszamondani” a templom fala. Például azt, hogy „Hazádnak rendületlenül légy híve, óh magyar!”
Ózdi intézményeink az Echo Televízió építészeti műsorában
Huszonhárom percben mutatta be az Echo Televízió a Forum Hungaricum Nonprofit Kft. által működtetett két ózdi intézményt, a Nemzeti Filmtörténeti Élményparkot és a Digitális Erőművet. Az október 14-én, szombaton adásba kerülő műsorban az építész tervező mellett megszólalt a két intézmény és a Forum Hungaricum vezetője is.
Munkát bőven adó szeptember
Sok szó esett már ezen a felületen a két világháború közti falu életéről. Megismerhettük a tisztségviselőket, a falu tekintélyeit és mesterembereit is. Csak még magáról a parasztról, a falu lakójáról nem nagyon esett szó. Pedig ők adták akkoriban az ország lakosságának legnagyobb részét. Nézzük hát meg, mit csinált a magyar földműves az esztendő hónapjaiban. Nézzük meg már csak azért is, mert ez is egy elsüllyedt világ, azok a tevékenységek, szokások rég a múlté lettek, amik meghatározták a falusi ember életét akkoriban.
A rekorder múzeumalapító korsója
Nem is ez a korsó az érdekes most nekünk, bár egészen szép darab. Hanem a megtalálójával, Dornyay/Darnay Bélával foglalkozunk most. Aki amerre járt, mindenütt múzeumot alapított. Emellett 11 évig áldozópap is volt, és piarista szerzetes.
Uralkodó, akit háromszor koronáztak meg
A jó Károly Róbert királyunk pedig annyi mindent tett itt, hogy azt kár is lenne egy cikkbe belezsúfolni. Hogy aztán némi képet kapjunk a 14. század elejének magyarországi viszonyairól, nézzük csak meg jobban az első vegyesházi uralkodónk hatalomra jutását.
Finta Sándor és Walt Whitman
Hogy mikor találkozhatott a Túrkevéről induló szobrász, Finta Sándor Walt Whitman költészetével, azt nem lehet tudni biztosan. A Szabó Lőrinc, Babits és Füst Milán által is fordított verseit leginkább eredetiben, angolul olvashatta, hiszen 1923-tól New Yorkban élt. Az viszont biztos, hogy tetszett neki ez a fajta költészet, ezért is készülhetett el a túrkevei Finta Múzeum által most 3D-ben tanulmányozható kis éremmel.
Gyulaffy kapitány uram Csobánca után illenék szólni Tihany váráról, pontosabban várairól is. Mert a félszigeten már 5000 évvel ezelőtt állt egy földsánc, s rómaiak pedig az átkelő védelmére őrtornyot emeltek, és ez így ment tovább egészen 1683-ig, amikor Tihany a töröknek mindig sikeresen ellenálló földvára a levegőbe repült. Vagy eltalicskázták.
Lármafa, véres kard, postáskisasszonyok
A két világháború közötti falu egyik fontos közintézménye volt az éppen idén 150 éves Magyar Királyi Posta által fenntartott és működtetett postahivatal. Ahol a távíróval párhuzamosan a telefon is működött, ahol fel lehetett adni a leveleket és a táviratokat. Amiket aztán „házhoz is szállított” a postás, akit kézbesítőnek is neveztek. Az első emancipált munkahelyek egyike volt, a postáskisasszony kezelte az elektronikus masinákat, de ki is hordta a leveleket, ha nem volt önálló kézbesítője a hivatalnak.
Szép szál ember volt ez a III. Béla
III. Béla királyunkról pedig csak jót mondhatunk, konszenzus van arról a történészek között, hogy az ő uralkodása alatt volt a legerősebb, leghatalmasabb az Árpád-ház. Magyarország pedig – legalábbis a királyi bevételeket tekintve – megelőzte Franciaországot és Angliát is.
MaNDA összes cikke »
​A világ legszörnyűbb öklelése
Ha már egy sárkányos övcsatról cikk született, miért ne írhatnánk e derekat ékítő, pocakot és fegyvert tartó kiegészítő másik végéről is. Mert már a honfoglaló magyaroknál is szokás volt, hogy a harcosok a díszes csatok és övveretek mellett a szíjvégeket is kihangsúlyozták, vékony, díszített fémlappal látták el. Ez a szokás tovább élt a középkor folyamán is, egy ilyen 1300-as évekből származó szíjvéget most a keszthelyi Balatoni Múzeum jóvoltából is tanulmányozhatunk 3D-ben.
A bronzból készült, visszafogottan díszített szíjvég Hegyesd településről került egy helyi gyűjtő, Szabadics László adományozása révén a múzeum birtokába. Hegyesd 180 lelkes kis falucska Veszprém megyében, a váráról nevezetes. A 281 méter magas, hétmillió évvel ezelőtt keletkező vulkáni kúpra valószínűleg a tatárjárás után építettek kis kővárat, melynek első említése 1282 történik a veszprémi káptalan irataiban. A vár, akárcsak az alatta fekvő falucska sűrűn váltotta gazdáit, volt a Dunántúlt jórészt birtokló Kőszegi családé is. Tőlük Károly Róbert szerezte meg és adta is idővel tovább, birtokos volt itt mások mellett a Pölöskei, a Herczeg és a Rozgonyi család is. 1561-ben aztán váratlanul török kézre jutott, Pajazit aga pedig 600 lovasnak parancsolt benne. Ez a hatszáz lovas pedig a környéket fosztogatta, miközben az aga a munkára hajtott jobbágyokkal árkot ásatott és palánkvárat építtetett a hegy tövében. Állítólag annyira nem volt megelégedve a kényszermunka intenzitásával, hogy húsz jobbágyot fülénél fogva szegeztetett a palánkhoz.
Kattintson a képre, majd a 3D ikonra!
A dühös aga vesztét egy általa kezdeményezett párbaj okozta: Gyulaffy László csobánci és tihanyi kapitányt hívta ki lovas kopjaviadalra. Gyulaffy uram pedig a hegyesdi várhegy alatt nemes egyszerűséggel úgy felnyársalta, hogy a gyilkos szerszám zászlós vége a hátpáncélt is átütve állt meg, és állítólag úgy kellett fejszével kiütögetni a szerencsétlen törökből. Az összecsapásról tudósító rokon, Gyulaffy Lastár szerint ennél szörnyűbb öklelést még senki sem látott. Ezután már egy évig sem volt török kézen az erődítmény, mert 1562 áprilisában a környék magyar váraiból ostromló sereg érkezett a falak alá, Török Ferenc pápai kapitány pedig két ágyút is hozott, amivel rommá lőtték a kaputornyot. A négy napos ostromot Graf Eck zu Salm győri főkapitány csapatainak megjelenése döntötte el, a törökök megadták magukat, de Salm döntésére lerombolták a várat is, nehogy megint beletelepedjen a pogány.
A háborúk a falu népét is kipusztították, menekülésre kényszerítették, csak 1756-ban hozott ide 16 német családot az akkor már itt birtokos Esterházy família, akik aztán hamar jó magyarok lettek. Hogy aztán a most vizsgált szíjvéget valamelyikük leszármazottja adta-e át a minden régiséget gyűjtő Szabadics Lászlónak, azt már nem lehet tudni. Az viszont biztos, hogy használni nem sok mindenre tudta volna a számára értéktelen 8 cm hosszú, furcsa alakú fémlemezt.
• Publikálva: 2015.03.09. 07:53 • Címke: digitalizálás, manda adatbázis, 3D
Egységes Nemzeti Oktatási és Kulturális Térinformációs Rendszer
Egységes Nemzeti Oktatási és Kulturális Térinformációs Rendszer – Információk: tevékenység, képgaléria, rendezvények, dokumentumok.
Harcmezők – A játékot fejleszette a Történelmi Animációs Egyesület. Kapcsolat: Baltavári Tamás, 30-853302230-8533022, tamas.baltavari@hotmail.com
Uralkodó, akit háromszor koronáztak meg – A 12 éves Caroberto a délvidéki Frangepánok, Subicsok és Babonicsok lefizetése után partra is száll Dalmáciában, és elindul Buda felé. Még tart a menetelés, amikor III. András hirtelen elhalálozik, így aztán Bicskei Gergely esztergomi érsek meg is koronázza valami sebtében előkerített koronával a 13 éves ifjút. Ez volt Károly Róbert első megkoronázása, amit még kettő követett.