hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Tolna vármegye (németül: Komitat Tolnau, latinul: Comitatus Tolnensis) közigazgatási egység volt a Magyar Királyság dunántúli részében. A mai Tolna megye területe nagyrészt megegyezik vele. Központja Tolnavár, majd Szekszárd volt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Tolna vármegye témájú médiaállományokat.
A vármegye területének nyugati részén a Dunántúli-dombság, keleti részén a Duna síksága feküdt, amelynek déli része tengerszint feletti magassága 87 méterig terjedt. Legfontosabb folyói a Duna, a Sió és a Kapos.
Északról Veszprém és Fejér vármegye, keletről Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye, délről Baranya vármegye, nyugatról pedig Somogy vármegye határolta.
A vármegyét Szent István király hozta létre az államalapítás és a királyi vármegyerendszer megszervezése idején Tolnavár központtal.[1]
A török hódoltság idején a vármegyét megszállták, területét a trianoni békeszerződés nem érintette. Utódja 1950-től Tolna megye.
A vármegye összlakossága 1910-ben 273 218 fő volt, ebből:
193 985 (71%) magyar
76 510 (28%) német
30 053 (11%) szlovák, szerb, horvát
Első ízben a törvényhatóságokról szóló, 1886. évi XXI. törvénycikk[2] írta elő, hogy a járásoknak állandó székhelyük kell legyen. A vármegyének ekkor öt járása volt. 1950-ig az egyetlen lényeges változást az hozta, hogy 1895-ben a Dombóvári járás, melynek székhelye Tamási volt kettéoszlott, a székhelyük után elnevezett Dombóvári és Tamási járásokra.
Tolna vármegye járásai 1886–1950 között:
Dombóvári járás, székhelye Tamási, majd 1895-től Dombóvár
Dunaföldvári járás, székhelye Paks
Központi járás, székhelye Szekszárd
Simontornyai járás, székhelye Gyönk
Tamási járás 1895-től, székhelye Tamási
Völgységi járás, székhelye Bonyhád
Tolna vármegyének 1905-ig egyetlen városa sem volt, abban az évben alakult rendezett tanácsú várossá Szekszárd, majd az egész országra érvényes közigazgatási átalakítás folytán 1929-től megyei város lett.
↑ Györffy György. 15 / A vármegye X. századi előzményei és korai szervezete., István király és műve. Gondolat, Budapest, 1983. ISBN 963-281-221-2
↑ 1886. évi XXI. törvénycikk (a törvényhatóságokról). (Hozzáférés: 2009. március 25.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tolna_vármegye&oldid=24486111”
A lap szerkesztési előzményeinek megtekintése.
A lap utolsó módosítása: 2021. december 19., 13:19
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.