hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu sk hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr zh en en en sv hu hu hu sk pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar as en az ku uz de lt en ru sv bg new en bn br hbs_lat uk ca en mzn hbs_lat vi cy da ceb de hi el eo es et eu fa fi et fr da fy de ja nds lt gu de he hi hbs_lat tl hy it id en es is it ja fr sv ka en kk ta ko ku cs it lt lv en hi en en en ml be mr ms my it ne ne nl nb nb fr or pa pl pnb ps pt io ro ru ru sa zh jbo en hbs_lat si en sk sl en et hbs_lat en sv hu ta te en th ceb tr oc fy ur uz vi ceb pl zh xmf he es zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az árvíz (régiessé vált szóval vízözön) egy folyóvíz vagy vízfolyás középvízimedrének partélét meghaladó, illetve a középvízi mederből kilépő víz.[1] Köznapi szóhasználatban az árvíz a víz szintjének olyan mértékű emelkedése, amikor az a medréből kilép. Fontos megkülönböztetni az áradástól, amikor a vízszint ugyan megemelkedik, de a mederből nem lép ki a víz. Az árvíz nem jelent feltétlenül katasztrófahelyzetet.
1 Csoportosítása a víz forrása szerint
Az árvizek három nagy csoportja, a jégtorlódásból adódó jeges árvíz (ilyen volt például az 1838-as pesti ár), az egyszerre olvadó hótömegből keletkező tavaszi árvíz (ez okozott a Duna felső szakaszán 150 éve nem látott vízszintet 2006 márciusában), illetve a nagy tavaszi vagy nyári esőzésekből keletkező zöldár.
1879 a Tisza Szegeden
2013 a Duna Budapestnél
1966, 2000, 2019 Velence (Olaszország)
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Az 1838-as pesti árvíz (Magyarország)
A 2013-as árvíz a Lánchídnál Budapesten, 2013. június 9.
Árvíz Alicanteban (Spanyolország), 1997
Árvíz a békásmegyeri hajóállomásnál, 2002
Árvíz az esztergomi szigeten, 2006 áprilisában
A Duna tetőzik Budapestnél 2013-ban
Az árvízjelzés lényege az árvíz magasságának és bekövetkezési idejének kiszámítása. A folyó felső szakaszán és a mellékfolyókon leolvasott, meg a középső és alsó szakaszon beálló mérceállás között bizonyos, ha nem is állandó, de többé-kevésbé határozott törvényeknek hódoló viszony van, így, amennyiben ezeket a törvényeket ismerjük, a felsőbb fekvésű helyek mérceállásaiból következtethetünk az alsóbb helyeken bekövetkező vízmagasságokra.
Rövid ideig tartó, de igen heves esők által kiváltott árvíz, amely során a vízfolyás kisvízi vízhozama órákon belül akár több százszorosára is duzzadhat. Jellemzően hegy- és dombvidékek kisebb vízfolyásain alakul ki, a csapadékterhelés – tekintve a sokkal kisebb vízgyűjtőket – általában a teljes vízgyűjtőn jelentkezik. Időintervalluma általában fél órától 6 óráig terjed, de több árhulláma is lehet. A második árhullám a telített talaj miatt már kevesebb esővel is magasabb lehet az elsőnél. A villámárvizek sokszor nagy erózióval járnak együtt, amelynek során az egyik helyről értékes termőtalaj tűnik el, míg a völgyfenéki területeken a hordalékbeborítás okoz gondokat. A hordalék a vízelvezetők áteresztő képességét is csökkenti, tovább fokozva ezzel a károkat. Gyors lefolyása miatt nagyon nehéz a villámárvíz ellen védekezni, ezért a felkészülés szerepe nagyon fontos. A megelőzéshez a vízgyűjtő komplex és a helyi adottságokra szabott rendezése szükséges, melynek eleme lehet például az erdősávok kialakítása, vízmosáskötések, záportározók létesítése. A villámárvízek nem új keletű jelenségek, de a szélsőségesebbre forduló időjárás és az emberek által kedvezőtlenül átalakított táj miatt a gyakoriságuk és intenzitásuk növekszik.[2][3]
↑ Magyar nagylexikon 2. kötet 443. old.
↑ Villámárvíz kialakulása és modellezhetősége Magyarországon (a 2010 évi heves esőzések hatásai a Dél-Dunántúlon). (Hozzáférés: 2020. május 27.)
↑ Országos Vízügyi Főigazgatóság – Dombvidéki vízrendezés). (Hozzáférés: 2020. május 30.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Árvíz témájú médiaállományokat.
Üvegházhatású gázok ·  Szén-dioxid ·  Vulkanizmus ·  Hőrekord ·  Esőerdők irtása ·  Karnizmus ·  Globális homály
Kiotói jegyzőkönyv ·  Az ENSZ Környezetvédelmi Programja ·  Éghajlatváltozási Kormányközi Testület ·  tiszta fejlesztési mechanizmus ·  Sótalanítás ·  Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia
Megújuló energiaforrások ·  Árapályenergia ·  Bioetanol ·  Napenergia ·  Szélenergia ·  Geotermikus energia ·  Biomassza ·  Energiatakarékosság
Tengerszint-emelkedés ·  Gleccserek olvadása ·  Ivóvízhiány ·  Csád-tó
El Niño ·  Hurrikán ·  Jégkorszak ·  Üvegházhatás ·  Árvíz
Al Gore (Kellemetlen igazság) ·  Greenpeace ·  Carl Sagan ·  Charles David Keeling ·  Vahava-projekt
műhely ·  portál ·  szójegyzék
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Árvíz&oldid=25043834”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 24., 15:17
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.