hu pl hu hu hu hu hu hu es cs hu hu hu hu hu es es hu hu hu hu it hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu zh hu hu hu hu hu sk hu en hu hu hu oc hu fr hu es hu nb hu hu hu es hu fr hu fr hu fr pt es hu hu hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu it hu nds hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es es en it it de en en ru is fr sv en en es es it it fr es es es eo en es hu hu ga de es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu la en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es pl pl es es es es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs es fr cs es de cs it ca cs en en cs it fr cs fr oc da es fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es wuu hu fr wuu hu es wuu hu es en hu en en hu sk mk hu sk hbs_lat hu sk wuu hu es te hu it wuu hu hu mk pl en nb hu en wuu tl en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu es hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv es it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu es hu hu hu es hu hu hu hu es hu hu es hu hu en hu hu es hu hu es hu hu es hu hu es hu hu en hu hu es hu hu es hu hu es hu hu es hu hu es hu en es hu en es hu en es hu en es hu hu hu hu hu it es es es es es es fr es es es es es it hu es es es es es es es hu es es es en pt es es es hu es es es es hu es es es es es es es es hu es es es pt es es es es es it es es pt hu es es es es es es es es hu hu es es it es es es es es es it es es es hu es es it es es es es it es es es es sk pt es es es es es es es es es en es es es es en es es es es es es it es hu hu en en hu hu es hu hu hu ru hu hu hu en hu en en en en en en en en en en en en en en en hu hu ru hu hu hu hu en en en en en en hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu de hu hu hu id hu de de hu hu hu hu hu es en cs de ca hu hu hu hu hu fr ru ru en ru en nb id hu hu hu sk pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de cv ckb nl de am an da ar fr ar arz en pl en sv ne en az ku uz bcl de lt en ru sv bg new en en bn bo bpy br hbs_lat uk ca pt en mhr id en it mzn it war tt hbs_lat vi cy da de ja fr hsb hi dv bo la el ca eo es et eu ast fa fr fi et hbs_lat nn fr it da en fy de hu ja nds gd lt gn gom ms war gu de de ku de he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id fr en en es is it ja fr jbo sv ka az uz en jv ko kk km ta ko id en hi ku sk pl cs it it lb ru hbs_cyr it it en fi fr hu lo lt lv lv en en pl en ru en ms en ml be fa mr ru ms en es my ru mzn en ceb it nds af ne ne nl nb nb es fi tl fr it it or ta pa en id cs es en als mai en pl pms pnb es ps pt io de sl tr ro vi ru ru nb sa bxr zh es jbo en sd it de hbs_lat de si en sk sl es fy en et sq hbs_lat cy id nl en sv hu en ceb ta en te en en th krc tr ceb en en tr tr en en oc en it tyv en ug fy ur uz en fr fi vi en tr ceb pl en zh fa fr xmf he da es en zh zh fr zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. október 6.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Nemzeti mottó: Spanyol: "Libertad y Orden"
Nemzeti himnusz: ¡Oh gloria inmarcesible!
é. sz. 4° 39′, ny. h. 74° 03′4.65, -74.05
Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank
Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja
Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége
135 075 millió dollár (43)
PPP: 350 797 millió dollár
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
A Wikimédia Commons tartalmaz Kolumbiai Köztársaság témájú médiaállományokat.
Kolumbia (spanyol: Colombia) vagy hivatalos nevén Kolumbiai Köztársaság (República de Colombia) Dél-Amerika északnyugati részén fekvő ország. Szárazföldön keleten Venezuela, délkeleten Brazília, délen Ecuador és Peru, északnyugaton pedig Panama határolja. Fővárosa és legnépesebb városa Bogotá.
A Föld második legnagyobb biodiverzitásával rendelkezik.[4] Területe magában foglalja Amazónia esőerdőit, magas hegyvidékeket és sivatagokat is. Ez az egyetlen ország Dél-Amerikában, amely az Atlanti- és a Csendes-óceán mentén is jelentős partvonallal és szigetekkel rendelkezik.
Olyan globális és regionális szervezetek tagja, mint az ENSZ, a WTO, az OECD, az OAS, a Csendes-óceáni Szövetség és az Andok Közösség. Emellett a NATO globális partnere is. Diverzifikált gazdasága Dél-Amerikában a harmadik legnagyobb; makrogazdasági stabilitással és kedvező hosszú távú növekedési kilátásokkal rendelkezik.[5]
A valamikori Eldorádó földje, majd a 20. század végén a világ kábítószer-központjaként megismert ország a nevét a kontinens európai felfedezőjéről, Kolumbusz Kristófról kapta; bár ő soha nem járt e vidéken.
5.2.4 Az országra jellemző egyéb ágazatok
A Nevado del Ruiz vulkán. 1985-ben kitört, és több környező települést elpusztított
P a n a m a
V e n e z u e l a
A pacifikus-hegységrendszer részeként a régióban gyakori a földrengés és a vulkáni kitörés. Kolumbiában az Andok hegyei uralkodnak. Az Andok délnyugaton három láncra oszlik:
Cordillera Occidental (Nyugati-Kordillera) a csendes-óceáni partvidéken. Itt fekszik Cali város.
Cordillera Central (Középső-Kordillera) a Cauca (nyugaton) és a Magdalena (keleten) folyók között. Itt fekszik Medellín, Manizales és Pereira város.
Cordillera Oriental (Keleti-Kordillera) északkeleten a Guajira-félszigetben végződik és itt fekszik Bogotá, Bucaramanga és Cúcuta város. A csúcsok magassága itt meghaladja 4000 métert, míg a másik két hegylánc csúcsainak magassága eléri az 5500 métert. A 2600 méter magasságban fekvő Bogotá a maga méretében az egyik legmagasabban fekvő város a világon.
Az Andoktól keletre a szavannával fedett Llanos fekszik. Ez a táj az Orinoco-medence része és messze délkeleten már az Amazonas vidékének esőerdei fedik. Ez az alacsonyan fekvő vidék nagyjából Kolumbia területének felét teszi ki, de a lakosság 3%-a sem él itt.
Északon a karibi partvidéken lakik a lakosság 20%-a. Itt a fő kikötők Barranquilla és Cartagena. A vidék nagyrészt alacsonyan fekvő síkság, de itt található a Sierra Nevada de Santa Marta hegylánc is, az ország legmagasabb hegyeivel (Pico Cristóbal Colón, Pico Simón Bolívar), valamint a La Guajira-sivatag.
A Csendes-óceán partján fekvő síkság keskeny és nem is folyamatos. Mögötte a Serranía de Baudó hegyvidékét sűrű növényzet fedi, lakossága ritka. A fő kikötő a Csendes-óceánon Buenaventura.
Kolumbiához tartozik több sziget is a Karib-tengeren és a Csendes-óceánon.
Partjait Nyugaton a Csendes-óceán, északon a Karib-tenger mossa.
A Csendes-óceán és az Atlanti-óceán vízválasztója a Nyugati-Kordillerák gerincén húzódik. A keleti síkság az ország területének majdnem felével az Orinoco vízgyűjtő területéhez tartozik. A déli esőerdők már az Amazonas vízgyűjtőjén nőnek. A hegyvidékek vizeit is jelentős folyók vezetik le; ezek vízhozama erősen függ az esős és száraz évszakok váltakozásától. A hegyekben és az alacsonyan fekvő vidékeken is rendszeresek a pusztító áradások. A nehezen előrejelezhető El Niño jelenség heves esőzései szokatlan időben és ezért különösen pusztító árvizeket váltanak ki.
Fő folyók: Amazonas, Apaporis, Arauca, Caquetá, Cauca, Guainía-Negro, Guainía, Guaviare, Inirida, Magdalena, Meta, Río Negro, Orinoco, Putumayo, Vaupés.
Az ország déli részén húzódik az Egyenlítő. Az évi középhőmérséklet 24 °C. A hőmérséklet elsősorban a tengerszint feletti magasságtól függ. Általában 300 m szintkülönbség 2 °C-os különbséget okoz az évi középhőmérsékletben. Az ország hegyvidéki részein így a forró folyóvölgyek felett havas csúcsok emelkednek. Az évi csapadék mennyisége 2000 mm körül mozog. Az ország északi részén 400 mm alatt van a csapadék. Legcsapadékosabb a csendes-óceáni tengerpartra néző hegyoldalak vidéke, legszárazabb pedig a Guajira félsziget. Mivel a széljárás meglehetősen állandó, a hegyeknek van esőnek kitett és esőárnyékban lévő oldala, jelentősen eltérő növény- és állatvilággal.
Óriás viaszpálma, az ország nemzeti fája
A növény- és állatvilág a helyi éghajlat szerint alakul. A félszáraz északkeleti sztyeppek és trópusi sivatagok növényzete elszórt fákból és bozótokból áll. Ettől délre szavanna fedi a keleti síkságot, a Llanos kolumbiai részét. A délkeleti esős térségben trópusi esőerdő nő.
A hegyvidékeken a növényzet is a tengerszint feletti magasságtól függ. Az alábbiakban a növényzeti övekhez megadott tengerszint feletti magasság tájékoztató értékű. A tényleges helyzet függ az Egyenlítőtől való távolságtól, a csapadékmennyiségtől, a széliránytól, a lejtőszögtől, a talajtól, az emberi tevékenységtől.
tierra caliente (forró föld) 1000 m alatt. Trópusi növényzet fedi.
tierra templada (mérsékelt föld) 1000–2000 m között. A legtermékenyebb vidék, a lakosság zömének lakhelye. Itt terem a legjobban a kávé.
tierra fria (hideg föld) 2000–3200 m között. Itt gabonát és burgonyát termesztenek.
zona forestada (erdők öve) 3200–3900 m között.
páramos (fátlan legelők öve) 3900–4600 m.
tierra helada (fagyos föld) 4600 m fölött. Az állandó hó és jég földje.
A természetes és az épített környezetet fenyegetik természeti veszélyforrások és az emberi tevékenység is.
Veszélyt okoz, hogy Kolumbia a csendes-óceáni vulkanikus övben fekszik. 15 nagyobb vulkán van az országban, amelyek kitörései időnként emberéleteket követelnek. A tektonikus mozgások pusztító földrengéseket okoznak. A hegyvidékeken és a síkságokon egyaránt előfordulnak nagy árvizek, amelyek rendszeresen súlyos károkat okoznak az esős évszakban. Az El Niño jelenség okozta erős esőzések ciklusa nehezen előjelezhető, időnként nagyon súlyos árvizeket okoznak.
Az erdők kivágása jelentős változásokat okozott az Andok tájain, Amazónia esőerdeiben és a Csendes-óceán partvidékén. További durva pusztítással az alacsonyan fekvő vidékek trópusi erdeit olajpálma-ültetvényekké alakítják. Ezzel együtt az erdő Kolumbiában lassabban pusztul, mint a környező országokban. A városi térségek ipara fosszilis tüzelőanyagokat használ. A környezetet több emberi tevékenység szennyezi, a gyorsan növekvő nagyvárosok vízellátása csökkenti a rétegvíz szintjét. A környezet romlásához hozzájárulnak a fegyveres konfliktusok is. Fegyveres csoportok nagy területeken irtják ki az erdőt, hogy kábítószert termeljenek. 2007-es becslés szerint 99 000 hektáron termesztettek kokacserjét. Válaszként a kormány ezeket a növényeket veszélyes vegyszerekkel permetezteti le. A felkelők a nagyobb csővezetékek tönkretételével is jelentős környezeti károkat okoznak.
A nemzeti parkok rendszeréhez 49 természetvédelmi terület tartozik.[6] Az ország biztonsági helyzete miatt többségük nem látogatható.
Az ország első természetvédelmi területét, a Kristály-folyó (Caño Cristales) környékét 1948-ban jelölték ki. 1971-ben alakították át nemzeti parkká Sierra de la Macarena Nemzeti Park néven.[7][8]
Malpelo Fauna- és Flórarezervátum: ez egy szikla a parttól 500 km-re a Csendes-óceánon, egy tenger alatti vulkán pereme. A környező vizekben sok halfaj él.
A Kolombusz előtti kultúrák kőszobrai, San Agustin
A csibcsák egy templomának romjai, Villa de Leyva
A Kimbaja-civilizáció (i. e. 1. század - i. sz. 10. század) egy aranyból készült szobra
A mai Bogotá közelében i. e. 10 000 körül vadászó-gyűjtögető csoportok éltek, amelyek kereskedtek egymással és a Magdalena folyó völgyében élőkkel. I. e. 1000 körül az indiánok körében tagolt társadalmi szervezet épült ki, csúcsán a főnökökkel. A mai Kolumbiában két kultúra épített ki jól rétegzett társadalmi rendszert: a tayronák a karibi partvidéken és a muiszkák a Bogotá körüli felföldön. Mindkét csoport a csibcsa nyelvcsaládba tartozó nyelvet beszélt. Az inkák előtt a muiszkák építették ki a legfejlettebb politikai rendszert Dél-Amerikában.
Az első európai, aki lábát e földre tette 1499-ben, Alonso de Ojeda volt, akinek vezetésével a spanyol hódítók rövid idő alatt bejárták a tengerpartot, majd - kutatva a mesés El Dorado után - a közeli hegyvidéket. 1508-ban kezdődött a terület meghódítása Urabá vidékén, Vasco Núñez de Balboa vezetésével. 1513-ban ő volt az első európai, aki felfedezte a Csendes-óceánt, és híreket hozott a spanyolok számára a mai Peruról és Chiléről. A terület lakossága csibcsa és karib törzsek százaiból állt. Amikor a spanyolok meghódították őket, a harcok és a betegségek a bennszülöttek létszámának jelentős csökkenését okozták. A 16. században az európaiak megkezdték az afrikai rabszolgák importját.
A hódítás és gyarmatosítás kezdetétől számos lázadás volt a spanyol uralom ellen, de mindegyiket leverték, vagy olyan gyenge maradt, hogy nem tudott változtatni az általános állapoton. Az utolsó, ami végül a Spanyolországtól való függetlenségre vezetett, 1810 körül zajlott. Előzménye St. Dominque (a mai Haiti) 1804-es függetlenné válása volt. Innen kapott jelentős támogatást a kolumbiai függetlenségi harc két vezetője: Simón Bolívar és Francisco de Paula Santander. A függetlenségi harc 1819-ben ért véget, amikor Új-Granada Alkirályságból Nagy-Kolumbia szövetségi állam lett. Ennek része volt a mai Ecuador, Venezuela és Panama.
Belső politikai és területi viták után 1830-ban kivált Venezuela és Quito (a mai Ecuador). A föderáció és a központosított állam hívei közötti, gyakran fegyveres harcok az állam nevének gyakori változásában tükröződtek.
A 19. század második felétől mély szakadék volt a liberálisok és a konzervatívok között, amely többször vezetett igen véres polgárháborúhoz. A legnevezetesebb az ezernapos háború (1899–1902), amelynek során az Amerikai Egyesült Államok befolyására elszakadt Panama megye (ahol a Panama-csatorna épült) és 1903-ban önálló országgá alakult. Ezután Kolumbia egyéves háborúba sodródott Peruval, mert vitatták Amazonas megye és székhelye, Leticia hovatartozását. Majd a viszonylagos politikai stabilitás kora jött, de az 1940-es évek végén és az 1950-es évek elején az erőszak újabb hulláma tetőzött. Ezt a két vezető politikai párt közötti feszültség okozta és Jorge Eliécer Gaitán liberális párti elnökjelölt 1948. április 8-án történt meggyilkolása robbantotta ki. A gyilkosság után Bogotában zavargások törtek ki, amelyek átterjedtek az ország más vidékeire is. 180 000 ember halt meg.
1953 és 1957 között katonai diktatúra volt. Ezután a két fő párt, a Kolumbiai Konzervatív Párt és a Kolumbiai Liberális Párt létrehozta a Nemzeti Frontot, abból a célból, hogy a konzervatívok és a liberálisok együtt kormányozzanak. A megállapodás szerint az elnöki tisztséget konzervatív és a liberális politikus négyévenként váltakozva tölti be, 16 évig fenntartva e rendszert, a 16 év letelte után meghosszabbították a rendszert 4 évvel és 1982 óta szabad választások vannak. Minden más választott hivatalt paritásos alapon töltenek be. Ez a megállapodás vetett véget az erőszak korszakának, a Nemzeti Front kormányai fontos gazdasági és szociális reformokat hajtottak végre. Végeredményben az egymást követő liberális és konzervatív kormányok politikája közötti ellentét ellentmondásos eredményre vezetett. Bár sok területen haladás volt, számos szociális és politikai jogtalanság folytatódott és a hidegháború légkörében gerillaszervezetek alakultak a kormány és a politikai apparátus elleni harcra. Ilyen volt a Kolumbia Forradalmi Fegyveres Erői (FARC), az ELN és az M-19.
Az 1970-es évek végétől hatalmas és erőszakos kábítószer-kereskedő kartellek alakultak, az 1980-as és 1990-es években tevékenykedtek. Főleg a Pablo Escobar vezette medellíni kartell és a cali kartell tett szert kiterjedt politikai, gazdasági és társadalmi befolyásra Kolumbiában ebben az időszakban. Ezek a kartellek a politikai paletta minden részéből származó illegális fegyveres csoportokat pénzeltek és befolyásoltak. Ezeknek a gerilláknak szélsőséges ellenségei maguk is paramilitáris csoportokat alakítottak és vontak befolyásuk alá.
1991-ben a kolumbiai alkotmányozó gyűlés új alkotmányt fogadott el. Az alkotmány mindenkinek biztosítja a politikai, nemzetiségi, emberi és nemi jogokat. Megtiltja a kolumbiai állampolgárok kiadását külső hatalmaknak. Ez a tilalom a kábítószer kartellek lobbizására került bele az alkotmányba. A kartellek előtte véres hadjáratot folytattak a kiadatások ellen, terrorista támadásokkal és maffiaszerű kivégzésekkel. Ma is képesek a kormány és a politikai rendszer befolyásolására korrupció útján.
Manapság is pusztítja az országot a kábítószer-kereskedelem hatása, a FARC-hoz hasonló gerillaszervezetek harca, az AUC-hoz (amely ugyan leszerelt, de mégis tevékeny paramilitáris erő) hasonló szervezetek elleni harc. A paramilitarista csoportok, hogy finanszírozhassák magukat, szintén kábítószerelőállítással és annak kereskedelmével foglalkoznak. Rajtuk kívül is van számos kisebb frakció, amelyek együtt véres fegyveres konfliktusban tartják az országot. Andrés Pastrana elnök és a FARC 1998 és 2002 között tárgyalásokat folytatott a konfliktus megoldásáról, de ezek végül zsákutcába jutottak. Andrés Pastrana elnök megkezdte a Kolumbia Terv végrehajtását, amelynek egyidejűleg célja a fegyveres konfliktus befejezése és egy szigorú kábítószer-ellenes stratégia végrehajtása.
Álvaro Uribe elnöksége alatt, aki megválasztásakor a FARC és a hozzá hasonló bűnöző csoportok elnyomását ígérte, a biztonsági helyzet javult. Az emberrablások száma csökkent (a 2000-es 3700-ról 2005-ben 800-ra), a gyilkosságok száma több mint 48%-kal csökkent 2002 júliusa és 2005 májusa között, a terrorista gerillák száma pedig 16 900-ról 8900-ra csökkent. Ez együtt járt a gazdaság és az idegenforgalom szerencsés növekedésével. De a 2006–2007-ben lezajlott botrányok megmutatták, hogy a múltban is, ma is kapcsolatban állnak kormánytisztviselők és politikusok - főleg a kormánypártból - az AUC-cal és más paramilitáris csoportokkal.
A Kongresszus épülete, Bogotá
Kolumbia egy elnöki rendszerű köztársaság.[9]
Az elnöki palota Bogotában
A polgári jogrendszert a spanyol és a francia polgári törvénykönyv befolyásolta.[10]
Partido Conservador Colombiano (konzervatív)
Polo Democrático Alternativo (balra)
Partido Comunista de Colombia (kommunista)
Movimiento Obrero Independiente y Revolucionario
Bővebben: Kolumbia elnökeinek listája
San Andrés y Providencia megye
Valle del Cauca megye
Emberek egy piacon, Amazonas-medence
Primada de Bogotá katedrális a fővárosban
Modern templom, El Tigre
Krisztus-szobor a hegyen, Villa de Leyva
Medellín, az ország második legnagyobb városa
Az afroamerikai lakosság lakterülete - narancssárgával
Népessége 2017-ben kb. 49 millió fő.[11]
Nagyon magas a különböző kevert népek aránya, a mesztic, valamint a mulatt és a zambo. Az őshonos indiánok aránya igen kicsi. A fekete népességet, mint rabszolgákat a gyarmati időszakban hurcolták be az országba. Számottevő közösségeik a karibi tengerparton, valamint a Csendes-óceán parti sávjában - főleg Chocó tartományban - lelhetők fel. A fehérek főleg a hűvösebb éghajlatú felföldeken élnek.
Az ország lakosságának mintegy háromnegyede a Középső- és a Keleti-Kordillera kellemes éghajlatú völgyeiben és medencéiben él. Míg az ország keleti, esőerdő borította felében és a nyugati, csendes-óceáni partvidék városhiányos térségeiben a népsűrűség 1-10 fő/km² között mozog, addig a hegyvidéki-folyamvölgyi és a karibi-síksági tartományokban 40-80 fő/km², sőt a nagyvárosi tartományok és a kávétermő vidékek népsűrűsége a 150-200 fő/km²-t is eléri.[12]
A városi lakosság aránya 76,5% (2015-ben).[13]
A legnagyobb agglomerációk 2014-ben:[14]
Etnikai összetétel: mesztic 58%, fehér 26%, fekete és mulatt 15%, indián 1%. Az afro-kolumbiai lakosság zöme a Karib-tenger és a Csendes-óceán partjának közelében él.
Hivatalos nyelv a spanyol, melynek több nyelvjárását beszélik.
Lásd még: Kolumbiai spanyol nyelvjárás
A honos amerikai indián nyelvek száma 96. Köztük legjelentősebb a kuaiker, az embera, a paez, számban a legnagyobb a guahiro, az aravak nyelvcsalád tagja.[15]
Vallási megoszlás 2014-es felmérés szerint : római katolikus 79%, protestáns 13%, egyéb illetve vallástalan 8% [16]
323,6 mrd $ (2019)
- 3,6% (2020 Q4)
Egy főre jutó GDP (PPP)
16 013 $ (2019)
151,1 mrd € (2019)
Megművelt földek Ipiales környékén, az ország délnyugati részén
Külszíni bánya, El Cerrejón
Gazdasági ábrák 2002-2011 között (1.GDP-növekedés, 2. Infláció, 3. Munkanélküliség, 4. Szegénységi ráta)
Mezőgazdasági-ipari ország, Latin-Amerika közepesen fejlett országai közé tartozik. Nagymértékben függ az energia- és a bányászati exporttól, így sebezhetővé válik az áruk árának ingadozásaival szemben. A 2010-es években Latin-Amerika negyedik legnagyobb olajtermelője és a világ negyedik legnagyobb széntermelője, a harmadik legnagyobb kávéexportőr és a második legnagyobb vágott virág exportőr.[10] Gazdasági fejlődését hátráltatja a nem megfelelő infrastruktúra, a szegénység, a kábítószer-kereskedelem, a bizonytalan biztonsági helyzet, az elsődleges árucikkektől való függés.[10]
A 21. század elején az ország területének csak mintegy 5%-át adják a szántóföldek, gyümölcsösök és kertek, 35% rét és legelő, 44% erdőség, 16% beépített ill. terméketlen.
Mezőgazdasági terményei közül a legjelentősebb a kávé (több, mint egy évszázada, ma a világtermelés 10%-át adja, Brazília és Vietnam után a 3. legnagyobb termelő). A kolumbiai kávé azért is keresett, mert kevésbé drasztikus az íze, aromatartalma mint a brazilé, ezért is nevezik enyhe kávénak. Legfőbb termőhelye a "kávézóna": a Cauca folyó völgyének középső szakasza, Manizales tágabb körzete, ahol a hegylánc 800-1200 m magasan fekvő lejtőin a trópusi esőerdők helyére telepítették a kávécserjét.[12]
A banánt nagy ültetvényeken a Csendes-óceán partvidékén (Chocó) és a Magdalena-folyó torkolatvidékétől keletre termesztik. A karibi-parton és a folyóvölgyekben cukornádültetvényeket is találunk. Termesztenek még kakaót, dohányt, rizst, kukoricát, cirokot, burgonyát. Pálmaolaj-termelése 5. a világon. Jelentős a drognövények illegálisan folytatott termesztése is. A 21. század elején a világ koka-termésének kb. 70-80%-a innen származik.[31]
Állattenyésztésére a szarvasmarha, juh, sertés, ló és baromfi tartása jellemző. Ezekből a szarvasmarhatartás a kiemelkedőbb, melynek fő térsége az ÉK-i szavanna.
Ásványkincsekben és energiahordozókban gazdag. Jelentős bányászat (kőszén, kőolaj, földgáz, nikkel, arany, vasérc, kaolin, platina, ezüst, azbeszt, drágakövek, só).
Smaragd bányászatában világelső (2005-ben) a világ smaragdtermelésének mintegy 60%-át adja.[32]
A kontinensen a legnagyobb telepeket Kolumbiában alkotja a feketekőszén, melynek bányászata ÉK-en, a La Guajíra félszigeten összpontosul (El Cerrejón szénmedence), a kőszén kitermelés 90%-a innen származik.
A 20. század első évtizedeiben fedezték fel, hogy El Dorado földje kőolajat is rejt - habár kőolaj kitermelése nem vetekszik a szomszédos Venezuelával - a nyersolaj és annak származékai így is az export jelentős részét teszi ki; fő felvevőpiaca az USA.
Arany kitermelésében Kolumbia sokáig a világ élvonalában volt, napjainkra a kitermelés erősen ingadozó.[12]
Legfontosabb ipari ágazatai a petrolkémia, kohászat (acél- és nikkelgyártás), élelmiszer-, textil-, papíripar és gépgyártás. Egyre több városban települnek meg az elektromos készülék-gyártó hazai cégek és a külföldi tulajdonú gépjármű-összeszerelő üzemek (Renault, GM, Toyota, Mazda). Nagy tradíciói vannak az országban a szivar- és cigarettagyártásnak és a bőriparnak. Az élelmiszeripar fő ága a kávéfeldolgozás.[12]
Fő külkereskedelmi partnerei (2019-ben):[33]
Kivitel:  Egyesült Államok 31%,  Kína 11%, Panama 6%, Ecuador 5%
Behozatal:  Egyesült Államok 27%,  Kína 20%, Mexikó 7%, Brazília 6%
Főbb külkereskedelmi termékek :[33]
Kivitel: ásványolaj, szén, smaragd, kávé, nikkel, vágott virágok, banán, ruházat
Behozatal: ipari berendezések, szállítóeszközök, fogyasztási cikkek, vegyi anyagok, papírtermékek, üzemanyag, villamos energia
Az országra jellemző egyéb ágazatok[szerkesztés]
A belpolitikai bizonytalanságot kihasználva a félreeső és a gerillák uralta területeken virágzik a feketegazdaság, a drognövények termesztése, a kokain-, marijuana- és heroinkereskedelem, továbbá a smaragdcsempészet és a pénzhamisítás.
2016-ban a világ vezető kokatermesztője és a világ legnagyobb kokaszármazék-előállítója.[10] A 2010-es években a második legnagyobb heroinszállító az amerikai piacon.
45A jelzésű főút a Chicamocha Nemzeti Parkon keresztül
Kolumbia vasúti hálózata 3304 km hosszú, szinte teljes mértékben csak teherforgalommal.
Bővebben: Kolumbia vasúti közlekedése
A szilárd útburkolat hossza 112 998 km (a 2000-es évek elején). A városokat megfelelő úthálózat köti össze. A legelterjedtebb közlekedési forma a busz, mivel - a repülőn kívül - csak elvétve van más tömegközlekedési forma. Fejlesztés alatt áll olyan kötött pályás busz (hasonló a villamoshoz), ami állami tulajdonban van. A buszok magántulajdonban vannak.
Fő tengeri kikötők: Cartagena, Santa Marta, Turbo. [33]
Fő konténerszállító kikötő: Cartagena [33]
Fő folyami kikötő: Barranquilla (Rio Magdalena) [33]
A legfontosabb belső vízi utat, a Magdalena folyót (amelyből 1488 km hajózható), rendszeresen kotorják, hogy biztosítsák a teherhajók és a konténerszállítók biztonságos áthaladását.[33]
Kolumbiában a 2010-es években a becslések szerint összesen 984 reptér található, amelyből mintegy száz burkolt kifutópályájú.
A nemzetközi forgalmú repterek: Bogotá, Armenia, Bucaramanga, Barranquilla, Cali, Cartagena, Cúcuta, Leticia, Medellín, Pereira, San Andrés, Santa Marta.
Képek Kolumbia kulturális életéről
Karneváli kép, Carnaval de Barranquilla
Karnevál, El Carnaval de Negros y Blancos
Egy fieszta résztvevői, Palenque
Cumbia-táncosok, San Pelayo, Cordoba
Zenészek, Festival Nacional del Porro
Tiple - kolumbiai gitár
Vueltiao kalap, nemzeti szimbólum
Hagyományos stílusban épült házak, Lejva
Az országban a különböző kultúrák sokasága keveredik egymással. A régmúlt hagyományai tovább élnek, köztük az indián kultúrák, a spanyol gyarmatosítók és az európaiak által vásárolt afrikai rabszolgák sokszínű kulturális öröksége.
Az egymástól eltérő kultúrák rányomták bélyegüket az élet különböző területeire, az ételektől kezdve a zenén és építészeten át az irodalomig. Ezek együttesen jelentik a prosperitás kolumbiai receptjét.
Kolumbia a fesztiválok földje. Az orchidea-termesztés központjában, Medellínben minden évben megrendezik a virágfesztivált. A Karib-tengeri Barranquilla karneváli szezonban zajos felvonulások színhelye. Az ország déli részén az év elején kezdődik az egy hétig tartó fieszta. A fekete napon, január 5-én a tréfacsinálók fekete kenőcsbe mártják a kezüket és ezzel mázolják össze a szembejövők arcát. A következő nap a fehér nap, amikor jókora adag lisztet vagy hintőport szórnak egymásra. A további kedvelt szórakozás a bikaviadal. A legnagyobb tömegeket vonzó bikaviadalra január második hetében a Manizales nevű hegyi faluban kerül sor.[34]
Az ország fővárosában, Bogotában levő Museo del Oróban a prekolumbián aranytárgyak egyik leggazdagabb gyűjteményét őrzik. A spanyol hódítók előtt itt indián népcsoportok éltek, amelyek jelentős értékeket hagytak az utókorra. A csibcsák és kimbaják tehetséges aranyművesek lévén, elsősorban kézművességből éltek. Az általuk készített ékszerek és tárgyak messzi földön híresek. A bogotái Museo del Oro (Arany Múzeum) karperecekből, fülbevalókból, gyűrűkből, maszkokból, szobrokból álló gyűjteménye több mint 36 000, tucatnyi Kolumbusz előtti kultúrából származó és olyan mesterségbeli tudásról tanúskodó darabot számlál, amelyek a mai ékszerészeket is bámulatra késztetik.[35]
Bővebben: Kolumbia világörökségi helyszínei
Leghíresebb kolumbiai író a Nobel-díjas Gabriel García Márquez (1927–2014). További jelentős író, költő: Álvaro Mutis (1923–2013).
A mai kolumbiai zenére hatással volt a bennszülött, az afrikai, az európai és a modern amerikai és karibi zenei formák is, mint például a kubai, jamaicai, trinidadi. Régiónként a zenei stílus változó, amely az Andok hagyományos, húros hangszerekre épülő formáitól a karib-tengeri partvidék tangóharmonika-alapú vallenatójáig terjed. A cumbia országszerte népszerű. A további legnépszerűbb zenei stílusok a salsa, a merengue és a bambuco.
Ismert kolumbiai zenei előadók:
Juanes (1972–) énekes, dalszerző,
Shakira (1977–) énekes, dalszerző.
J Balvin (1985-) énekes, dalszerző
Nagy valószínűséggel a csibcsák (más néven muiszkák) nevéhez fűződik az El Dorado legendája. Eszerint vallási szertartás keretében rendszerint arany tárgyakat szórtak a szent tavukba és gyantával kenték be az uralkodóik meztelen testét, akik azután aranyporban meghemperegtek, majd beugrottak a Guatavita-tóba, ahol megtisztultak. A szertartás híre eljutott az aranyra éhes spanyolokhoz is, ami után kalandorok özöne indult meg a legendás kincsek megtalálására.[34]
A Bogotá környéki magashegységben a férfiak hagyományos viselete a ruana, amit az Andok más országaiban poncsónak neveznek. Valószínűleg ez a csibcsáktól örökölt mai ruhadarab csak abban különbözik a poncsótól, hogy a vörös szín helyett ez egyszerű szürke.[36]
A Paso fino (ló)
Gachalá (a világ egyik legértékesebb smaragdja)
A rózsafélék. (az egyik legfontosabb exportcikk)
A kétéltű fajok. (A világon itt az egyik legnagyobb a fajgazdagság)
Cattleya trianae, a nemzeti virág
Óriás viaszpálma, az ország nemzeti fája. A legnagyobb pálmaféle a világon.
Ha dohányozni akarunk, mindig kínáljuk meg cigarettával a jelenlevőket.
Amikor vendégségbe készülünk, küldjünk előre a hölgyeknek rózsát, vagy vigyünk magunkkal külföldi márkájú bort, likőrt vagy csokoládét.
Az ajándékokat nem illik kibontani az ajándékozó jelenlétében.
Amennyiben családnál lakunk és nem utcai öltözetben hagyjuk el a szobánkat, mindig viseljünk köntöst és papucsot.
Beszélgetések során kerüljük a politikai kérdéseket. Ehelyett a sport – főleg a foci – jó társalgási téma.
Készüljünk fel rá, hogy minden több időt vesz igénybe a vártnál. Ne türelmetlenkedjünk, hanem legyünk elnézőek!
Tájékozódjunk a kolumbiai történelemről, művészetről és irodalomról. Érdeklődő természetünk jó hatással lesz vendéglátónkra, akárcsak az, hogy spanyol kifejezéseket használunk.
Lehetőleg ne mondjunk határozott nemet semmilyen udvarias kérésre.
A kolumbiai konyhában hat kulináris elem (csendes-óceáni, amazóniai, andoki, orinocói, karibi és kisebb szigeteki) ötvöződik, amelyre további hatást gyakoroltak az indián őslakosok hagyományai, a spanyol konyhaművészet,[38] az afrikai gasztronómia[39] és kissé az arab konyha is.[40] Az ország biológiai sokfélesége okán a különféle régiókban rendkívül széles választéka akad a változatos összetevőknek, amely a kolumbiai gasztronómiát a világ egyik legszínesebb konyhájává teszi.
A spanyol hódítók átvették az őslakosok legalapvetőbb gabonáját, a kukoricát, így a születendő kolumbiai konyha megörökölte a darált kukoricából, főzés útján készülő indián arepas nevű fogást (maga az étel neve is kukoricát jelent, amely a csibcsák nyelvéből származik).[41]
A gasztronómiai változatosságot az állat- és növényvilág, illetőleg az etnikai csoportok kulturális hagyományai határozzák meg. A kukoricán túl fontos összetevők még a rizs, gumós növények (például a burgonya és tápióka), továbbá a különböző hüvelyesek. A húsok közül a legfontosabbak a marha, baromfi, kecske, hal, sertés és tengergyümölcsök. A halak és egyéb tengeri állatok értelemszerűen a csendes-óceáni és karibi régióban a leggyakoribbak.[42] A kolumbiai konyha rengeteg trópusi gyümölcsöt használ, pl. földicseresznye, mirtuszfüge, araca, pitaja, mangosztán, granadilla, papaja, guáva, fekete szeder, naranjilla, tüskés annóna és maracuja (passiógyümölcs).[43]
Kolumbia nemzeti sportjának a csibcsa indián eredetű tejót tartják.[44]
Lásd még: Kolumbiai labdarúgó-válogatott
Bővebben: Kolumbia az olimpiai játékokon
Juan Pablo Montoya autóversenyző, korábbi Formula–1-es pilóta
továbbá: Antonio Cervantes Reyes, Luis Alberto Herrera Herrera, René Higuita, Miguel Lora Escudero, Álvaro Enrique Mejía Flores, Fabio Parra, Ximena Restrepo, Freddy Rincón, Albeiro Usuriaga, Carlos Valderrama, Faustino Asprilla, Santiago Botero, James Rodríguez
Híres teniszezőjük: Catalina Castaño.
Epifanía/ 3 Reyes Magos
Día de la Independencia
Asunción de la Virgen
Día de la Raza
Día de Todos los Santos
Az ünnepek miatti munkaszüneti napot mindig hétfőre teszik, és ünnepségeket is akkor tartanak.
Feria de Cali - Cali - Valle del Cauca
Feria de Manizales - Manizales - Caldas
HAY Festival - Cartagena - Bolívar
Campeonato de Voleibol Playa - Cartagena - Bolívar
Carnavales de Ocaña - Norte de Santander
Carnaval de Blancos y Negros - Pasto - Nariño
Feria Taurina de la Candelaria - Medellín - Antioquia
Feria Taurina - Cartagena - Bolívar
Festival de la Miel - Oiba – Santander
Fiesta de las Corralejas - Sincelejo
Riosucio, Caldas, Carnaval de Riosucio - Caldas
Reinado Departamental de la Panela - Villeta
Reinado del Arroz - Aguazul – Casanare
Sirenato del Mar - Tolu
Carnaval de Barranquilla - Barranquilla - Atlántico
Temporada Taurina - Medellín - Antioquia
Festival del Corrido Llanero - Puerto Carreño - Vichada
Festival de la Subienda - Honda – Tolima
Fiesta de la Candelaria - Cartagena - Bolívar
Carnaval del Fuego - Tumaco – Nariño
Festival internacional de cine - Cartagena
Festival Iberoamericano de Teatro - Bogotá
Exposición Internacional de Orquídeas - Medellín
Semana Santa - Popayan
Festival de Música Religiosa - Popayan - Mompox - Pamplona
Ferias y Fiestas - Acacías – Meta
Festival de la Canción Llanera - Villavicencio – Meta
Festival del Burro - San Antero – Cordoba
Festival Internacional de la Leyenda Vallenata - Valledupar
Feria del Cebú - San Martín – Meta
Festival del Cangrejo - San Andrés Islas
Festival de Cine Eurocine – Bogotá
Festival de Interpretes de la Canción Mono Nuñez - Ginebra - Valle
Fiestas del San Pedro y Festival del Bunde Tolimense - Espinal - Tolima
Feria Ganadera - Socorro – Santader
Feria Internacional del Libro - Bogotá
Festival de la Cultura Wayuú - Guajira
Festival de la Cachama - Puerto Gaitan – Meta
Festival de la Arepa de Huevo - Luruaco - Atlántico
Ferias y Fiestas de Natagaima - Tolima
Festival del Mono Nuñez - Ginebra – Valle
Festival Folclorico y Reinado Nacional del Bambuco - Neiva - Huila
Reinado Nacional del Bambuco - Neiva – Huila
Reinado Nacional del Cafe - Calarca - Quindio
Festival Folclórico del Caqueta - Florencia Caqueta
Festival Internacional de Tango- Medellín
Festival Nacional del Porro - San Pelayo – Monteria
Festival Folclórico - Ibague Tolima
Festival del Mango - San Antonio Atlántico
Feria Nacional Gallistica - Monteria
Reinado Nacional de la Ganadería - Monteria - Córdoba
Festival y Reinado del Divivi - Rioacha – Guajira
Corpus Christi - Anolaima
Fiestas del mar - Santa Marta
Festival del sol y del acero - Sogamoso, Boyacá
Feria Agropecuaria - Charalá – Santander
Ferias y Fiestas de la Panela - Convención – Santander
Feria de la Piña - Lebrija – Santander
Festival de la Cumbia - El Banco – Magdalena
Torneo Internacional del Joropo - Villavicencio
Opera al Parque - Bogotá
Nemzetközi Költészeti Fesztivál- Medellín
Feria de las Flores - Medellín
Desfile de Silleteros - Medellín
Fiestas de La Cosecha - Pereira, Risaralda
Fiestas Folclóricas - Capitanejo – Santander
Fiesta del Petróleo - Barrancabermeja
Festival de Verano - Bogotá
Festival de Tiple y la Guabina - Veléz – Santander
Festival de Cometas - Villa De Leyva
Festibuga - Buga – Valle Del Cauca
Festival de la Bahía - Bahía Solano
Festival Folclórico del Litoral Pacifico - Buenaventura
Festival Internacional de la Cultura - Tunja, Boyacá
Festival Internacional de la Cultura - Tunja, Boyacá
Concurso Nacional de bandas - Paipa, Boyacá
Feria Bonita - Bucaramanga
Festival Latinoamericano de Teatro - Manizales - Caldas
Festival de la Talla en Piedra - Barichara
Festival de Música Folclórica - Socorro – Santander
Festival Cuna de Acordeones - Villa Nueva – Guajira
Festival de la Trova - Medellín
Jazz al Parque - Bogotá
Festival Internacional del Jazz del Teatro Libre - Bogotá
Fiestas de San Pacho - Quibdó - Chocó
Festival de la Luna Verde - San Andrés
Reinado Nacional del Turismo - Girardot, Cundinamarca
Feria Internacional de Bogotá
Festival de Cine - Bogotá
Festival Nacional de Gaitas - Ovejas – Sucre
Festival Latinoamericano de Danzas Folclóricas - Guacarí – Valle del Cuaca
Concurso Nacional de Duos - Armenia – Quindio
Festival y Reinado Nacional del Carbón - Barrancas – Guajira)
Reinado Nacional de la Cosecha - Granada – Meta
Encuentro Mundial de Coleo - Villavicencio – Meta
Reinado Nacional de Turismo - Girardot – Cundinamarca
Concurso Nacional de Belleza - Cartagena
Reinado Internacional de Coco - San Andres
Festival Internacional Folclórico y Turístico del Llano - San Martin - Meta
Fiesta Nacional de la Agricultura - Palmira – Valle
Expoartesanias - Bogotá - CORFERIAS
Desfile de Danzas, Mitos y Leyendas - Medellin
Aguinaldo Boyacense - Tunja
Festival de Arte "Memoria e Imaginacion" - Cartagena
Festival de Luces - Villa De Leyva
Fiesta de Velas y Faroles - Quimbaya Quindio
Feria de Cali - Cali
Torneo Internacional de Contrapuenteo y La Voz Recia - Yopal Arauca.
↑ Világbank-adatbázis. Világbank. (Hozzáférés: 2019. április 8.)
↑ Luis Fernando Potes: Colombia is the second most biodiverse country in the world (spanyol nyelven). prodiversitas.bioetica.org. [2013. október 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. március 9.)
↑ IMF Executive Board Concludes 2018 Article IV Consultation with Colombia. imf.org. (Hozzáférés: 2018. május 2.)
↑ Ráti József: Szivárványszínű a világ legszebb folyója
↑ Cano Cristales – színpompás kolumbiai folyó
↑ Kolumbiai alkotmány 1991.
↑ a b c d CIA World Factbook
↑ a b c d Probáld Ferenc: Amerika regionális földrajza, 2004.
↑ Archivált másolat. [2009. május 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. szeptember 30.)
↑ Fodor István: A világ nyelvei és nyelvcsaládjai. 2003
↑ "Religion in Latin America, Widespread Change in a Historically Catholic Region". http://www.pewforum.org. Pew Research Center, November 13, 2014. .
↑ Országok lexikona, Magyar Nagylexikon Kiadó, 2007.
↑ Nyitott szemmel: Dél-Amerika, 2007.
↑ a b c d e f CIA World Factbook
↑ a b Reader's Digest: Világjárók lexikona, 1995.
↑ Nyitott szemmel: Dél-Amerika, 2008.
↑ D. Nagy Éva, Vécsey Zoltán: Dél-Amerika, Móra Könyvkiadó
↑ Az üzleti kultúra enciklopédiája, Gemini Budapest Kiadó, 1998.
↑ Culture of Colombia (Every Culture)
↑ The lasting influence of Colombia's African heritage
↑ A Cheat Sheet to Colombian Food (eater.com)
↑ Foss, Richard (2011). "Colombia". In Albala, Ken (ed.). Food cultures of the world encyclopedia. Santa Barbara, California: Greenwood. ISBN 978-1785-39-41-26 75. o.
↑ Typical Colombian Food (southamerica.cl)
↑ Colombian Food: Variety, Tradition and Nature Fruits (going2colombia.com)
↑ El tejo (spanyol nyelven). Careador. [2016. október 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. október 5.)
↑ CIA World Factbook: : Colombia
Probáld Ferenc: Amerika regionális földrajza, 2004.
A hvg.hu kolumbiai melléklete (háttér, cikkek)
IberoDigital – Aktuállis hírek
Vogel Dávid., Venezuela: Chavizmo – a 21. század „új szocializmusa”
Kolumbia Forradalmi Fegyveres Erői
Kanada ·   Amerikai Egyesült Államok ·   Mexikó
Belize ·   Costa Rica ·   Salvador ·   Guatemala ·   Honduras ·   Nicaragua ·   Panama
Antigua és Barbuda ·   Barbados ·   Bahama-szigetek ·   Dominikai Közösség ·   Dominikai Köztársaság ·   Grenada ·   Haiti ·   Jamaica ·   Kuba ·   Saint Kitts és Nevis ·   Saint Lucia ·   Saint Vincent és a Grenadine-szigetek ·   Trinidad és Tobago
Argentína ·   Bolívia ·   Brazília ·   Chile ·   Ecuador ·   Guyana ·   Kolumbia ·   Paraguay ·   Peru ·   Suriname ·   Uruguay ·   Venezuela
Amerikai Virgin-szigetek1 ·   Anguilla2 ·   Aruba4 ·   Bermuda2 ·   Bonaire4 ·   Brit Virgin-szigetek2 ·   Curaçao4 ·   Déli-Georgia és Déli-Sandwich-szigetek2 ·   Falkland-szigetek2 ·  Francia Guyana3 ·   Grönland5 ·  Guadeloupe3 ·   Kajmán-szigetek2 ·  Martinique2 ·   Montserrat2 ·  Navassa-sziget1 ·   Puerto Rico1 ·   Saba4 ·  Saint-Barthélemy3 ·  Saint-Martin3 ·  Saint-Pierre és Miquelon3 ·   Sint Eustatius4 ·   Sint Maarten4 ·   Turks- és Caicos-szigetek2
1 Az Amerikai Egyesült Államok külbirtoka    2 Az Egyesült Királyság külbirtoka    3 Franciaország külbirtoka    4 Hollandia külbirtoka    5 Dánia külbirtoka
Amerikai Államok Szervezete (OAS)
Amerikai Egyesült Államok •  Antigua és Barbuda •  Argentína •  Bahama-szigetek •  Barbados •  Belize •  Bolívia •  Brazília •  Chile •  Costa Rica •  Dominikai Közösség •  Dominikai Köztársaság •  Ecuador •  Grenada •  Guatemala •  Guyana •  Haiti •  Honduras* •  Jamaica •  Kanada •  Kolumbia •  Kuba* •  Mexikó •  Nicaragua •  Panama •  Paraguay •  Peru •  Saint Lucia •  Saint Vincent és a Grenadine-szigetek •  Saint Kitts és Nevis •  Salvador •  Suriname •  Trinidad és Tobago •  Uruguay •  Venezuela
* tagsági viszonya felfüggesztve
A Dél-amerikai Nemzetek Uniója
Argentína ·  Bolívia ·  Brazília ·  Chile ·  Ecuador ·  Guyana ·  Kolumbia ·  Paraguay ·  Peru ·  Suriname ·  Uruguay ·  Venezuela
São Tomé és Príncipe ·  Gabon ·  Kongói Köztársaság ·  Kongói Demokratikus Köztársaság ·  Uganda ·  Kenya ·  Szomália
Ecuador ·  Kolumbia ·  Brazília
Indiai-óceán ·  Karimata-szoros ·  Makassari-szoros ·  Tomini-öböl ·  Maluku-tenger ·  Halmahera-tenger
Andorra ·   Angola ·   Bissau-Guinea ·   Bolívia ·   Brazília ·   Chile ·   Costa Rica ·   Dominikai Köztársaság ·   Ecuador ·   Egyenlítői-Guinea ·   Elefántcsontpart ·   Franciaország ·   Fülöp-szigetek ·   Guatemala ·   Haiti ·   Honduras ·   Kelet-Timor ·   Kolumbia ·   Kuba ·   Makaó ·   Moldova ·   Monaco ·   Mozambik ·   Nicaragua ·   Olaszország ·   Panama ·   Paraguay ·   Peru ·   Portugália ·   Románia ·   Salvador ·   San Marino ·   São Tomé és Príncipe ·   Spanyolország ·   Szenegál ·   Uruguay ·   Venezuela ·   Zöld-foki Köztársaság
Argentína ·   Máltai lovagrend ·   Mexikó ·   Vatikán
A spanyol világ portálja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kolumbia&oldid=25339240”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
गोंयची कोंकणी / Gõychi Konknni
A lap utolsó módosítása: 2022. október 6., 00:28
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.