fr sv hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu en hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu br hu br hu hu hu sv hu war hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu en en en en en en en en en en en en fr hu en en ru en en en en en fr en en en fr hu fr fr fr fr fr fr en fr de de da fr de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en sv da sv sv en sv sv sv sv gl pt sv ro sv en fi tr sv sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de en sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu sv id hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu sv hu fr ru en de hbs_lat en de hu hu sk hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl am da ar arz en az de ru sv bg bn br hbs_lat ca mhr id mzn it hbs_lat pl vi cy da de hsb la el eo es et eu fa fi hbs_lat nn fr da fy de gd lt he hi hbs_lat it hy it id fr es is it bn ja sv ka az kk ko ku pl cs it lb it en fr lt lv en ms en ml be mr ms my nds nl nb nb ta pl pms pnb pt io ro ru ru es en sd it hbs_lat en sk sl en et sq hbs_lat en sv hu en en th tr oc ug fy ur uz fr fi vi tr pl zh he zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Göteborg témájú médiaállományokat.
A várost II. Gusztáv Adolf svéd király alapította 1621-ben.[1][4] Karakterét a tenger (a Kattegat) közelsége jelentősen befolyásolja:[4] a Göta-folyó torkolatánál fekszik, és Skandinávia legforgalmasabb kikötőjét tudhatja magáénak.[6]
Jelentős egyetemváros: két egyeteme van.[1]
Az angliai GaWC kutatócsoport 1998-as A világvárosok leltára című tanulmánya szerint Göteborg kis mértékben világváros-formációra utaló jeleket mutat.[7]
A város neve a kapu (svédül: Göte) szóból származik.[8]
A 17. században sokat változott a neve. 1605-ben Giötheborg, 1607-ben Göteborh ill. Gothenburg, 1619-ben Gamble Gotenborg alakban írták a város nevét.
A várost angol, holland és német nyelven sokáig régi nevén, Gothenburgként, franciául pedig Gothembourgként emlegették, de napjainkban a legtöbb nyelvben ezeket az elnevezéseket felváltotta a svéd Göteborg forma.
Több kulturális eseménynél Göteborg alakot használnak, míg a Göteborgi Egyetem angol neve University of Gothenburg.[9]
A város látképe 1700 körül
A város a Kattegat keleti oldalán, a Göta-folyó és a Göta-csatorna partján fekszik. Agglomerációjához tartoznak a megyén belül Ale, Härryda, Kungälv, Lerum, Mölndal, Partille, Stenungsund, Tjörn és Öckerö községek, a szomszédos Halland megyéből pedig Kungsbacka község.
A területen fellelt romok alapján a környék már 8000 éve is lakott volt. A viking kor emlékei közül kiemelkedik az äskekärri hajó, Svédország egyetlen és Skandinávia legjobb állapotban fennmaradt viking hajója. Viking kori érmék, arany- és ezüstékszerek még napjainkban is előkerülnek a Göta-folyó környékéről, amelyet izlandi sagák fontos vízi útként említenek. A 11. század elején viking királyok számos csatát vívtak a folyó mentén.[11]
A folyó torkolatvidéke a 12. század óta fontos kereskedelmi központ.[12] A középkorban Lödöse városa (40 km-re a mai Göteborgtól a Göta-folyón lefelé) fontos kereskedelmi állomás és kikötő volt. Stratégiai okokból (a folyón lentebb elhelyezkedő norvég Båhus erőd közelsége miatt) a várost közelebb költöztették a tengerhez, azonban az új településnek (Nya Lödöse, azaz Új-Lödöse) is megvoltak a maga problémái, és a lakosoknak a régi Älvsborg erődbe kellett menekülniük. Az erődöt II. Frigyes dán király a Háromkorona-háborúban, 1563-ban bevette.
A 17. század elején Svédország a nyugati partvidéknek csak egy részét uralta. A kísérlet, melyet 1607-ben tettek egy Gothenburg nevű város alapítására a közeli Hisingen szigetén, a kalmárháború miatt kudarcba fulladt, de II. Gusztáv Adolf király kísérlete ugyanerre 1621-ben sikeresnek bizonyult.[1][13] A várost hollandok, holland minta alapján építették, szigorú rendben megtervezett utcák és mesterséges csatornák rendszerével és egy nagy térrel (ez a mai Gustaf Adolfs Torg).[1][12] A 17. században a hivatalos nyelvek a holland, a német, a svéd és az angol voltak.[1]
A későbbi háborúk folyományaként 1658-ra a keleti dán tartományok a Roskildei béke értelmében Svédországhoz kerültek, így a Gothenburgtól északra és délre fekvő Bohuslän és Halland svéd területekké váltak, a város így kevésbé volt veszélyeztetett helyzetben. Ennek köszönhetően a nyugati partvidék fontos kikötőjévé és kereskedelmi központjává fejlődött. A skót Colin Campbell és Niclas Sahlgren gothenburgi kereskedő 1731-ben megalapították a Svéd Kelet-indiai Társaságot, Svédország első nemzetközi kereskedelmi társaságát,[14] amelynek székhelye a városban volt. Hajói selymet, porcelánt, teát, bútorokat, drágaköveket, fűszereket és a kor más luxuscikkeit szállították a város kikötőjébe.[1][14] A társaság egészen a 18. század végéig rendkívül sikeres volt; 74 év alatt összesen 132 expedíciót indított. Tulajdonosai között számos skót és svéd üzletember volt. A Kínával való kereskedelem fellendülése új szokásokat is meghonosított: elterjedt a tea, a rizs, az arrak puncs és több új zöldség; a jómódúbb családok pedig monogramjukkal díszített porcelánkészleteket vásároltak. Az utolsó hajó 1806-ban érkezett Kelet-Ázsiából.[14]
A 19. században a város az iparosodás útjára lépett, nagyrészt a skót és angol üzletemberek érkezésének köszönhetően. Az évek folyamán sokan meggazdagodtak, és vagyonukból kórházat, könyvtárat (Sahlgrenska Kórház), egyetemet (Chalmers Műszaki Egyetem) alapítottak. A város a század végén nyerte el mai arculatát széles útjaival, parkjaival és kőépületeivel.[1][14]
1998. december 31-ig Göteborg és Bohus megye székhelye volt, azóta a három korábbi megye összevonásával létrejött Västra Götaland megye központja.
Göteborg egyike annak a 134 svéd településnek, melyek az 1971-es közigazgatási reform előtt városi rangot viseltek. Azóta jogilag nincs különbségtétel a nagyvárosok és a vidéki települések között. A köznyelvben azonban a régi stad, azaz város megnevezés továbbra is él.
Göteborg törvényhozó testülete a közgyűlés, ennek 81 tagja van, akiket négy évre választanak. A közgyűlés jelöli ki a végrehajtó szervet, egy 13 fős bizottságot, élén a polgármesterrel.
Göteborg 21 kerületre oszlik, az ő hatáskörükbe tartozik az általános iskolák, szociális és kulturális intézmények fenntartása. Némi nehézséget okoz, hogy a kerületek közgyűlései nem a helyi többséget képviselik, hanem a városházán hozott döntések alapján irányítják a kerületeket. Az 1998-as svédországi választások alkalmával három kerület – Askim (Svédország), Torslanda és Älvsborg – helyi választásokat tartott, és le akart válni a városról, de a svéd kormány visszautasította kérelmüket.
Göteborg és 12 másik község együttműködik Göteborg Régió Önkormányzati Szövetség (Göteborgsregionens kommunalförbund, GR) keretei között.[15]
A Volvo Personvagnar központja
Előnyös földrajzi elhelyezkedésének köszönhetően Göteborgnak van a legfontosabb kikötője egész Skandináviában.[13] A kereskedelem és hajózás mindig fontos szerepet töltött be a városban, a 18. században itt volt a Svéd Kelet-indiai Társaság székhelye.
Fejlett az ipar (SKF, Volvo, Ericsson), a város Svédország egyik gazdasági központja.[13] Itt található többek között a Volvo és a Volvo Personvagnar központja.
Villamos és nosztalgiavillamos (utóbbi főleg a turisták körében közkedvelt)
A városnak két nemzetközi repülőtere van; a legtöbb nagy európai városba minden nap indul közvetlen járat.[1][6] Fő repülőtere a Göteborgtól 20 km-re található Landvetter melletti Göteborg Landvetter repülőtér. A kisebb, a Göteborg City repülőtér a várostól 14 km-re északnyugatra fekszik. Reptérbusszal mindkettő 20 perc alatt elérhető a városközpontból.[6]
Vasúton a legtöbb svéd és norvég várossal napi több expresszvonat köti össze, de több európai fővárossal is napi szintű kapcsolata van. Stockholm, Koppenhága és Oslo egyaránt három óra alatt érhető el.[6] Fontosabb vasútállomásai a Centralstationen („Központi állomás”) és a Nils Ericson Pályaudvar, ahonnan számos távolsági autóbuszjárat is indul. A Göteborg–Oslo vasútvonal teljes kétvágányúsítását és a menetidő 2 órára csökkentését 2019-re tervezik.[16]
A göteborgi kikötő a legnagyobb Skandináviában.[6] Évente 10 940 hajó köt ki itt.[1] Naponta indulnak kompok Frederikshavnba és Kielbe,[6] de a környező szigetek közlekedését is kompok szolgáltatják. A kikötőben évente 2,65 millió komputas fordul meg.[1]
A helyi és regionális közösségi közlekedést a Västtrafik biztosítja.[17][18] 12 villamosvonalát 237 jármű szolgálja ki.[1]
A közúti kapcsolatot Oslo felé az E6-os európai út és a határon átívelő 2005-ben átadott Svinesund-híd biztosítja.[16] A várost érinti az E20-as és az E45-ös európai út is.
A városon keresztülhalad a 3-as és a 12-es számú EuroVelo kerékpáros útvonal.[19]
Göteborgnak két egyeteme van: a Göteborgi Egyetem és a Chalmers Műszaki Egyetem. A városban 60 000 diák tanul.[1]
Ebben a városban tartják a Volvo Adventure Nemzetközi Környezetvédelmi Versenyt minden évben.
Göteborgban 20 múzeum, 25 színház, 38 mozi és 54 művészeti galéria található.[1][13] Az új Göteborgi Operaház 1994-ben nyílt meg. A múzeumok közül legjelentősebbek a Göteborgi Művészeti Múzeum, a Röhss Múzeum (tervezési és művészeti múzeum), hajózási, történelmi, tudományos, kelet-indiai múzeumok és a Világkultúra Múzeuma, ami 2004-ben nyílt meg.
A Göteborgi Botanikus Kert az egyik legjelentősebb a világon.[4]
Minden év februárjában megrendezik a Göteborgi Filmfesztivált, míg ősszel a Göteborgi Nemzetközi Könyvvásárra kerül sor.[4]
Itt játszódik az Andra Avenyn svéd filmsorozat, valamint annak internetes betétsorozata, a Riverside.
1990-ben Göteborgban alakult meg az In Flames melodic death metal zenekar. Az általuk játszott, és azóta más bandák által is átvett dallamvilágot azóta a Göteborgi-hangzás (Gothenburg-sound) néven is említik.
Szintén itt alapították 1993-ban a HammerFall power metal zenekart.
A vendéglátásról 668 étterem (köztük öt Michelin-csillagos) és 167 kávézó gondoskodik.[1]
Göteborg látképe a Liseberg vidámparkból
Göteborg régió 112 szállodája összesen több mint 10 000 szobát kínál.[1]
A Liseberg vidámpark, Skandinávia legnagyobb vidámparkja[4] a belvárosban található, és Svédország egyik legjelentősebb turistalátványossága. A Liseberget és a karácsonyi vásárt évente hárommillió látogató keresi fel.[1] Mellette található az Universeum nevű tudományos központ. A belvárosra és a kikötőre szép kilátás nyílik a GötheborgsUtkiken kilátóból.
A városnak három legjelentősebb labdarúgócsapata az IFK Göteborg, a GAIS és az Örgryte IS. Mindhárom együttes otthona a Gamla Ullevi stadion.
Számos nemzetközi sportversenynek ad helyszínt: itt rendezték többek között az 1973-as vívó-világbajnokságot, az 1977-es birkózó-világbajnokságot, az 1981-es birkózó-Európa-bajnokságot, az 1985-ös műkorcsolya Európa-bajnokságot, az 1991-es amatőr ökölvívó-Európa-bajnokságot, az 1991-es uszonyos- és búvárúszó Európa-bajnokságot, az 1992-es labdarúgó-Európa-bajnokság több mérkőzését (köztük a döntőt), az 1997-es rövidpályás úszó-világbajnokságot, a 2006-os atlétikai Európa-bajnokságot, valamint a 2006-os női kézilabda-Európa-bajnokság mérkőzéseinek egy részét.
Itt játszik Svédország egyik legkedveltebb jégkorongcsapata, a Frölunda Indians.
A göteborgi félmaratonon 50 000-en vesznek részt.[1] Nyaranta itt rendezik a Gothia Kupát, a világ legnagyobb ifjúsági labdarúgótornáját.[4]
Itt hunyt el X. Károly Gusztáv svéd király (1622–1660)
Itt élt és dolgozott öt évig Bedřich Smetana (1824–1884) zeneszerző
Itt született Ivar Arosenius (1878–1909) festő, könyvillusztrátor
Itt élt és dolgozott Axel Boëthius (1889–1969) művészettörténész, régész
Itt élt és dolgozott Bernhard Karlgren (1889–1978) nyelvész, sinológus
Itt született Gösta Liedberg labdarúgó-játékvezető
Itt született Björn Ulvaeus (1945) énekes, dalszövegíró
Itt született Stellan Skarsgård (1951) színész
Itt él Csikós Tibor (1957) festő, grafikus
Itt született Andy LaRocque (1962) gitáros
Itt született Mikkey Dee (1963) dobos
Itt született Anders Frisk (1963) labdarúgó-játékvezető
Itt született Magnus Wislander (1964) kézilabdázó
Itt született Patrik Sjöberg (1965) magasugró
Itt született Mattias Eklundh (1969) gitáros
Itt született Daniel Alfredsson (1972) jégkorongozó
Itt született Marcus Allbäck (1973) labdarúgó
Itt született Stefan Olsdal (1974) basszusgitáros
Itt született Élena Paparízu (1982) énekesnő
Itt született Loui Eriksson (1985) jégkorongozó
Itt született Mathilde Johansson (1985) teniszezőnő
Itt született Alicia Vikander (1988) Oscar-díjas színésznő
Itt született Felix Kjellberg (1989) youtuber
Itt született Isabelle Gulldén (1989) kézilabdázó
Göteborgnak három testvérvárosa van, amelyekkel felváltva szervezik meg az évente esedékes találkozókat. Ezek a skandináv országok második legnagyobb városai, melyekkel a kapcsolat a II. világháború utáni évekre nyúlnak vissza. A meglévőkön kívül hosszú ideje nem kötnek új testvérvárosi kapcsolatokat.[20][21]
A testvérvárosokon kívül több partnervárosa is van, amelyekkel konkrét projektek szintjén működik együtt, jellemzően határozott idejű együttműködési megállapodások alapján.[20] 1998 óta partnerkapcsolatban áll a dél-afrikai Port Elizabeth városával, és együtt keresnek lehetőségeket az olyan közérdekű dolgok fejlesztésére, mint a közkönyvtárak, sport, turizmus és a hulladékkezelés. Ezzel együtt három stratégiai partnervárosa van, ezek a következők:[22]
További partnervárosok, akikkel kevésbé élénk a kapcsolat:[22]
A város több nemzetközi szervezet – például a Eurocities, a Union of the Baltic Cities és az ICLEI – tagja.[22] Oslóval a Göteborg–Oslo régió (GO) keretei között működik együtt 1995 óta, amit 2003-ban kiterjesztettek a norvégiai Akershus és Østfold, valamint a svédországi Västra Götaland megyékre.[16]
↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r About Gothenburg (angol nyelven). go:teborg. [2010. december 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 19.)
↑ Statistiska tätorter 2020, befolkning, landareal, befolkningstäthet per tätort. Svéd Statisztikai Hivatal, 2021. november 24.
↑ a b Tätorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2000 och 2005 (svéd nyelven) (xls). Statistics Sweden. [2011. augusztus 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. október 25.)
↑ a b c d e f g The City of Gothenburg (angol nyelven). Göteborgi Egyetem, 2009. június 5. [2010. december 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 19.)
↑ Tätorter 2010 (svéd nyelven) (pdf). Statistiska centralbyrån. (Hozzáférés: 2011. június 19.)
↑ a b c d e f Travel to Gothenburg (angol nyelven). go:teborg. [2011. február 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 19.)
↑ Inventory of World Cities (1998) (angol nyelven). GaWC. (Hozzáférés: 2011. március 21.)
↑ Hellquist, Elof: Svensk etymologisk ordbok. Twee boekdele. Lund: LiberLäromedel 1980. Pamp, Bengt: Ortnamnen i Sverige. Tweede uitgawe. Malmö: Lundastudier i Nordisk Språkvetenskap. Serie B, 2. 1970
↑ 'University of Gothenburg, University of Gothenburg - the University's new English name. [2009. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 16.)
↑ Copenhagen, DK (angol nyelven). MSN Weather, 2010. [2009. április 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 7.)
↑ Gothenburg Viking era (angol nyelven). go:teborg. [2010. december 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 19.)
↑ a b History (angol nyelven). Göteborg. [2010. július 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 5.)
↑ a b c d Komlós Attila: Észak-Európa – 28. Svédország: Göteborg (magyar nyelven). Hetedhéthatár. [2007. szeptember 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 5.)
↑ a b c d Gothenburg's East India era (angol nyelven). go:teborg. [2011. április 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 19.)
↑ The Göteborg Region Association of Local Authorities (GR) (angol nyelven). GR. (Hozzáférés: 2011. március 18.)
↑ a b c Gothenburg – Oslo (angol nyelven). Oslo község, 2009. február 11. [2011. július 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 21.)
↑ Travel in Gothenburg (angol nyelven). go:teborg. [2011. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 19.)
↑ Welcome to Västtrafik (angol nyelven). Västtrafik, 2007. augusztus 29. (Hozzáférés: 2011. március 19.)
↑ Overview EuroVelo routes 1-12 (angol nyelven). Európai Kerékpáros Szövetség. [2011. július 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. március 21.)
↑ a b Vänorter och Partnerstäder (svéd nyelven). Göteborg község, 2010. november 25. (Hozzáférés: 2011. március 21.)
↑ Vänorter (angol nyelven). Göteborg község, 2011. február 17. (Hozzáférés: 2011. március 21.)
↑ a b c Göteborgs Stads partnerstäder (svéd nyelven). Göteborg község, 2011. február 17. (Hozzáférés: 2011. március 21.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Göteborg témájú médiaállományokat.
Göteborg község hivatalos honlapja (svéd)
go:teborg hivatalos turisztikai oldal (svéd, angol, dán, német, spanyol, francia, olasz, holland, norvég, lengyel, portugál, finn, orosz, japán, kínai)
Göteborgi Magyar Egyesület (magyar)
A Világkultúra Múzeuma (svéd, angol)
Göteborgi Botanikus Kert (svéd, angol)
Komlós Attila: Göteborg - Hetedhéthatár (magyar)
Sablon:Svédország 25 legnagyobb települése
Svédország 25 legnagyobb települése
Stockholm (1 372 565)  •  Göteborg (549 839)  •  Malmö (280 415)  •  Uppsala (140 454)  •  Västerås (110 877)  •  Örebro (107 083)  •  Linköping (104 232)  •  Helsingborg (97 122)  •  Jönköping (89 396)  •  Norrköping (87 247)  •  Lund (82 800)  •  Umeå (79 594)  •  Gävle (71 033)  •  Borås (66 273)  •  Eskilstuna (64 679)  •  Södertälje (64 619)  •  Karlstad (61 685)  •  Täby (61 272)  •  Växjö (60 887)  •  Halmstad (58 577)  •  Sundsvall (50 712)  •  Luleå (46 607)  •  Trollhättan (46 457)  •  Östersund (44 327)  •  Borlänge (41 734)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Göteborg&oldid=24949572”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 23., 05:33
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.