hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hbs_lat hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu fr hu gl hu hu hu hu hu ast et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu en hu hu cs hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Budzsák (oroszul, ukránul és bolgárul: Бyджak, Budžak; románul: Bugeac; törökül és gagauz nyelven: Bucak) történelmi régió zömmel a mai Ukrajnában, annak délnyugati nyúlványán; kis része Moldova déli részén.
é. sz. 46° 00′, k. h. 29° 30′46, 29.5
A Wikimédia Commons tartalmaz Budzsák témájú médiaállományokat.
Veszela Dolina (román nevén Cleaștiţa, eredeti német nevén Klöstitz), falu Budzsákban
A Fekete-tenger mentén, a Duna, valamint a Dnyeszter folyó közt fekvő, gyéren lakott, többnemzetiségű, kb. 600 000 embernek otthont adó régió. Besszarábia déli részét képzi. A manapság az Odesszai terület részét képző régió északon és nyugaton a Moldovai Köztársasággal, délen Romániával, keleten a Fekete-tengerrel határos, Ukrajna többi részétől pedig a Dnyeszter torkolata választja el.
Eredetileg a Budzsák név Moldva egy kisebb, délkeleti sztyeppés területét jelölte. A név török eredetű, jelentése határvidék, sarok.
Az északról Traianus fala, délről a Duna, valamint Fekete-tenger, nyugatról a Prut, keletről pedig a Dnyeszter által határolt terület mint a történelmi Besszarábiaként volt ismert 1812-ig, amikor ezt a nevet a két folyó közi nagyobb régió kapta meg, melybe Budzsák is beletartozott.
A középkorban használatos értelmezés szerint a név nem fedi Dnyeszterfehérvár, Kilija és Izmajil megyéket. Besszarábia 1940-es szovjet megszállása után annak déli része Ukrán SZSZK része lett, nem képezte a Moldáv SZSZK részét, és Budzsákként vált ismertté, így a mai értelmezés szerinti terület valamivel kisebb, mint a történelmi kifejezés által lefedett.
A 2001 -es ukrajnai népszámlálás szerint Budzsák lakossága 617 ezer fő volt, ez 2012-re 577 ezer főre csökkent.
Etnikumok összetételét tekintve Budzsák Ukrajna egyik legsokszínűbb régiója.
A 2001. évi ukrán népszámlálás szerint az etnikai csoportok a következőképpen oszlanak meg: [1]
ukránok 248 000 (40,2%),
bolgárok 129 000 (20,9%),
oroszok 124 500 (20,2%),
moldávok 78 300 (12,7%),
gagauzok 24 700 (4%)
A 2001. évi ukrán népszámlálás alapján a legfőbb településen, Izmajilban az orosz etnikum képezte a domináns csoportot (43,7%).
A középkorban a régiót tatárok, nogajok és moldávok (oláhok) népesítették be, de később, a 19. században, amikor a régió az Orosz Birodalom része volt, számos más etnikai csoport, például a besszarábiai bolgárok otthona lett. A besszarábiai németek, gagauzok és oroszok (lipovánok) több hullámban telepedtek itt le. A németeket az 1940 utáni lakosságcserék során kilakoltatták.
A 14. században épült bilhorod-dnyisztovszkiji erőd
A területet egykor az ún. budzsáki tatárok lakták, akik a kaukázusi nogajok itteni csoportja volt és mind etnikailag, mind nyelvileg elkülönült a krími tatároktól. Besszarábia 1812-es orosz leigázása, majd a területre való nagyfokú ukrán, román, orosz és bolgár betelepedés miatt a budzsáki tatárok kisebbségbe szorultak, a krími háború után pedig többségük kivándorolt az Oszmán Birodalomba.
A Budzsák régió a történelmi Moldvában
A moldvai–orosz (1859-től román–orosz) határ 1856/1857 és 1878 közt
↑ 2001 census (ukránul)
Ez a szócikk részben vagy egészben a Budjak című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
(németül) Karte deutscher siedlungen in Bessarabien
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Budzsák&oldid=24888258”
Utoljára szerkesztve 2022. április 29., 20:08-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. április 29., 20:08
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.