hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu la hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu os hu hu hu hu sk hu hu hu fr hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Csúcs-hegy és környezete a Nagy-Hárs-hegyről nézve
Pozíció Budapest III. kerülete térképén
é. sz. 47° 34′ 30″, k. h. 18° 59′ 42″47.575, 18.995Koordináták: é. sz. 47° 34′ 30″, k. h. 18° 59′ 42″47.575, 18.995
A Wikimédia Commons tartalmaz Csúcshegy témájú médiaállományokat.
Csúcshegy (egybeírva) Budapest egyik városrésze a III. kerületben. Nevét a városrész délnyugati részén magasodó Csúcs-hegyről kapta.
Határai: Solymárhegyi út Budapest határától – Kocsis Sándor út – János-bogár út - a II. és a III. kerület közigazgatási határa - Budapest határa a Solymárhegyi útig.
A Csúcs-hegy, a Hármashatár-hegy és a szemben lévő Üröm-hegy, Arany-hegy, Péter-hegy lábazatai (szoknyái), összefoglaló néven a Solymárvölgy az 1700-as évektől jó hírű budai bor termőhelye volt, amit a „braunhaxlerek”, az óbudai svábok műveltek, kapáltak; innen eredt a név: annyit kapáltak, hogy mindig barna volt a lábuk. A filoxéra 1876-ban tönkretette az egész környék szőlőtermelését és Óbudát is nyomorba döntötte. Amikor még művelték a szőlőt, a terület legnevezetesebb bora a siller volt, ami sem nem fehér, sem nem vörös, hanem rózsaszínes árnyalattal rendelkezett. Nemcsak az óbudai kocsmákat, hanem még a józsefvárosiakat is innen látták el. Az 1960-2000 közötti újratelepítésből megállapítható, hogy igen jó bor volt. Most a klímaváltozás miatt ismét elpusztultak a szőlők.
Jelenleg a Csúcshegy családi ház-építési tartalékterület, 3%-os beépíthetőséggel. A telkeken főleg gazdasági épületek állnak. A tervek szerint az 5-8. dűlőkben a jelenlegiek mellett nagytelkes, önellátó (víz, gáz nem kiépített) farmházak építhetők. Az 1-3. dűlők családi ház-építési tartalékterületek, jelenleg 15 évre zárolva.[forrás?] Az egész hegyoldal csúszásba lendült, ami miatt a hatóság sorozatosan egyes utak lezárására kényszerül.
Csúcshegy már a történelmi idők előtt is lakott volt. A római fennhatóság idején mezőgazdasági munkával, valószínűleg szőlőgazdálkodással foglalkoztak a helyiek. Két akkori majorság helyén ún. római villák és szentély romjait tárták fel. Az egyik, Óbudaörs, azon ritka települések egyike, ahol kimutatható az ókortól egészen Buda 1551-es török megszállásáig a lakottság folyamatossága. Aquincum a királyné városa volt, azelőtt Bleda és Attila városa, itt vezetett a római kőút, tehát Óbudaörs részben katonai feladatokból, részben szállásadásból élt meg.[forrás?] A törökök kiűzése után viszont a falu nem épült újjá, mert a vízellátó forrás elapadt, a falu tava eliszaposodott; ez ma a Római Kútnál megtekinthetően a föld alatt van. A szomszédos Gercse falu szerencsésebb volt, forrása bár elvándorolt, megtalálták és most Pesthidegkútként ismerjük.
A terület nevét adó Csúcs-hegy mellett Buda felé a Virágos-nyereg (Közlegelő), a testvérhegyi, hármashatárhegyi lakóterületek találhatóak, valamint a Tábor-hegy, ahol korábban a borpincék voltak. A városrész területén, annak legészakibb részén található még a Rozália téglagyár, amelyet az 1950-es évek elején csatoltak Solymártól Budapesthez, és azon kevés magyarországi téglagyár közé tartozik, ahol az ezredfordulót követő évtizedekben is zajlott – illetve jelenleg is zajlik – a termelés.
↑ a KSH 2001-es népszámlálási adatai
Budapest teljes utcanévlexikona. (Dinasztia Kiadó - Gemini Kiadó, Budapest, 1998) ISBN 963 657 176 7
Budapest III. kerülete (Óbuda–Békásmegyer)
A Magyar Országos Levéltár óbudai épülete
Aquincumi Múzeum és Romterület
Emléktáblák Budapest III. kerületében
Kiscelli kastély és parkerdő
Közlekedési balesetek áldozatainak emlékműve
Magyar Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
Polgárvárosi amfiteátrum és gladiátorlaktanya
Szent Péter és Pál főplébánia-templom
Thermae Maiores - Fürdőmúzeum
Keleti-kőfejtő 3. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 4. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 5. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 6. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 7. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 8. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 9. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 10. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 11. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 12. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 13. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 14. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 15. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 16. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 17. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 18. sz. barlang
Keleti-kőfejtő 19. sz. barlang
Róka-hegyi kőfejtő 1. sz. barlangja
Róka-hegyi kőfejtő 2. sz. barlangja
Róka-hegyi kőfejtő 3. sz. barlangja
Róka-hegyi kőfejtő 4. sz. barlangja
Róka-hegyi kőfejtő 5. sz. barlangja
Róka-hegyi kőfejtő 6. sz. barlangja
Róka-hegyi kőfejtő 7. sz. barlangja
Róka-hegyi kőfejtő 8. sz. barlangja
Róka-hegyi Táró 1. sz. barlangja
Róka-hegyi Táró 2. sz. barlangja
Róka-hegyi Táró 3. sz. barlangja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Csúcshegy&oldid=23561736”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 05:20
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.