hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu gl uk en en ca pl ceb en fi en en en hu hu ru uk en en ca pl en en fi en hu en hu hu ru uk en en ca pl hbs_lat en fi en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en ca hu es fr en en cs en cs en en es de en es es uk hu hu hu hu hu pl hu hu hu fi en en da hu sv sv oc oc fr ru de fr nl hu en de da hu fr de fr ca fr eo fr fr en hu en fr fr hu sv fr oc oc ca eo fr zh af hu en en fr hu fr fr ca zh zh de fr fr vi hu en fr da hu fr fr ca zh fr de uk fr zh hu fr en da hu sv sv oc fr zh ru fr fr nl hu fr de fr lv fr fr oc oc fr fr fr de fr hu fr fr da en fr fr zh zh fr de hbs_lat fr nl hu fr fr pt en fr en fr ca it uk hu fr en hu fr de da en fr en fr zh en uk fr fr nl hu en en da hu sv sv zh fr fr fr de fr ca hu en en fr lv fr sv oc oc fr eo de de oc hu en fr da eu sv fr fr fr fr de fr fr nl pl en it da it fr fr fr zh de de uk fr ca hu en fr fr eu fr en fr zh de hbs_lat fr fr de hu ja en fr fr fr fr fr oc fr uk fr de cs hu ja en fr fr fr de ca ca oc de de fr en hu ja en fr ar fr fr fr fr fr fr uk fr en hu ja fr fr pt fr en fr fr fr fr sv nl zh hu fr en en pt de de fr oc fr de de de de hu fr en fr eu sv sv fr oc oc de eo zh ko hu fr fr fr vi fr fr oc zh fr de fr fr fr fr fr fr pt vi fr en zh oc fr fr fr fr ko ca fr fr fr cs fr en fr fr de uk fr fr en hu de en fr es sv sv oc fr zh fr fr zh nl es de fr en es de de hbs_lat fr fr fr fr fr nb hu de en fr cs sv sv fr fr fr de eo zh sv zh de sv fr es de en oc fr en sv fr sv fr hu de fr fr vi fr en zh fr de fr fr fr en hu de en da es fr en fr de fr fr fr fr nl id fr en fr cs de de oc oc zh de de nb ru hu fr en fr vi sv sv oc oc ca de eo zh en hu fr sv fr nb fr fr fr fr de fr uk en ca hu fr fr fr nb fr en fr fr fr fr uk fr en hu hu hu en ca hu es fr en en cs en cs en en es de en es es uk hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu en de fr hu sv sv oc oc fr ru fr da da hu en de fr hu sv sv fr fr zh ru fr zh ka hu en de fr hu sv sv fr fr ca fr de zh nl hu en de fr hu sv sv fr oc fr fr de da en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu it en hu hu en uk en en ca pl en en fi en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en pam en da hu hu hu hu de de de de hu hu hu hu hu hu pl hu en hu en en it hu hu hu hu en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A sárga az a színészlelet,[1] amilyennek az 565 és 590 nanométer közötti hullámhosszú fényt érzékeljük[2] A CIE bővebb tartományt ad meg. Eszerint az 558–640 nm tartományba esnek a sárga színek. A hullámhosszal történő értelemzés csupán a spektrális (maximálisan telített) színekre értelmezhető. Ilyen értelemben fogalmazták meg az alapszíneket (unitary hue[3]) is, amelyek egyike a sárga. A látható fény spektrumában, a szivárványban a piros és a zöld alapszínek között helyezkedik el, additív színkeveréssel ezekből is előállítható.
A sárga egyike a kivonó alapszíneknek, kiegészítő színe a kék, a régebbi színelméletekben, például Goethe színkörében a lila.
4 Előfordulása, szimbolizmusa, átvitt értelme
A kivonó rendszerben alapszín, az összeadó rendszerben a zöld és a piros keveréke. A sárga a tiszta sárga árnyalat környékére esik:
a CIE 1931 RGB rendszerben nem határozták meg a színek nevét. Az idealizált sárga azonban a rendszer alapgondolatából megadható: r = 0,5; g = 0,5[4]
a CIE 1931 XYZ nem foglalkozik a színek nevével, ezért ott nincs ilyen azonosító. A sárga színek helye kb. x ≈ 0,47, y ≈ 0,52
a CIELab-színrendszerben az a* értéke elméletileg nulla, a b* értéke igen nagy (kb. 120, de nincs definiált maximuma) a színezeti szög hab= 90°
a CIELuv színrendszer nem határozza meg a színeket nevük szerint. Az uv-színdiagramban a sárga szín körülbelüli helye u ≈ 0,21, v ≈ 0,37, illetve u ' ≈ 0,21, v ' ≈ 0,56
a Munsell notation egyik alapszíne a sárga (Y yellow), kb. a 10Y, azonban általános használatra sárgának tekintik a GY (green–yellow) és a YR (yellow–red, azaz: narancssárga) színek tartományát is
az OSA (Optical Society of America) önálló sárga színjellemzőt használ: j (jaune)
a COLOROID színrendszerben a sárga színek az A=10 és az A=16,99 között helyezkednek el
RGB = (255, 255, 0) tízes számrendszerben, és FFFF00 tizenhatos számrendszerben
HSV-ben a H = 60°
Az NCS rendszer Y-nal jelöli a sárga színt, és RGB-ben a következő adatokkal azonosítja: R=255, G=211, B=0
A RAL-színrendszerben a sárga színek RAL 1000 és RAL 1037 közé esnek.
A PANTONE-színrendszerben a 100-139 és a 380-389-es kódok, és egyes szériaszínek sárgák.
A képernyőn megjeleníthető színek háromszöge a CIE-diagramon
Kivonó keverésben a sárga és a piros szín keverékeként narancssárga, a zölddel vett keverékeként újabb zöld árnyalatok keletkeznek. A telítettség csökkentésével barnába megy át. A sárga festékek érzékenyek a szennyeződésre. Fehérrel keveredve világossárga és pasztellsárga, vajsárga árnyalatokon át törtfehérhez juthatunk.
Az erős sárga rosszul ábrázolható a képernyőn. Habár a sárga pixelek fényereje összeadódik, a zöld a CIE-diagramon legfeljebb 60%-ot érhetnek el. A krominancia így legfeljebb 80% lehet, vagyis az azonos hullámhosszú spektrálszín telítettségének csak ekkora részét érheti el. Különösen a citromsárga hat piszkosan.
A színes nyomtatásban a sárga a CMYK-rendszer egyik alapszíne; a rövidítésben az Y a sárgát jelöli. A szűk színtartomány itt kevésbé kényelmetlen, mivel a felhasznált festékeket jól összehangolják. A négyszínnyomás azonban nem teszi lehetővé a legtisztább meleg sárgák nyomtatását; a művészi képek nyomtatásához ezért sok alapszínt használnak.
A legjobb festékekkel a sárgák 95%-os telítettségig ábrázolhatók. Összehasonlításként, a kék árnyalatoknál maximálisan 60% kerül.[5]
Adatok Nemcsics: Színdinamika.[6] A fenti táblázat az adott színnévhez rendelt színtér közepét tartalmazza. Az értékek szóródása itt főként a világosság és a színtelítettség értékéből származik, és AE<4 tartományon belül van. A színrendszerek közötti átszámítás, valamint a képernyőn való megjelenítés miatt eltérések fordulhatnak elő.[7] A színharmónia szoftver Neumann László munkája; további COLOROID konverter található a VCSCONSULTING szolgáltató honlapján.[8]
Példaképpen a lenszőke szín értéktartománya az alábbi táblázatban látható
Júdás átveszi a vérdíjat (Giotto)
Az irigység gyakori jelzője („sárga az irigységtől”).
Az irigység mellett a fösvénységet is jelzi.
Az angolszász kultúrában a sárga a gyávaság jele.
A kereszténységben Júdás és az eretnekség színe.
A zsidókat gyakran kötelezték sárga folt viselésére a ruhájukon.
A new age-ben a sárga a negyedik suár. Ez azokat az embereket jellemzi, akik elérhetőnek tartják a harmóniát a konfliktuson keresztül.[9]
A hinduizmusban a harmadik csakra, a napfonat csakra színe.[10]
A heraldikában az arany fém sárgával ábrázolható.
A bőr sárga színe betegséget jelezhet („sárgaság”).
Az angolszászban a sárga sajtó a bulvársajtó egy másik neve.
Olaszországban a "letteratura gialla" ("sárga irodalom") a bűnügyi regény elnevezése. A kifejezés a Mondadori kiadó 1929-ben indított és nagy sikert elért sárga borítójú bűnügyi könyvsorozatára vezethető vissza.[11]
A sárga szalag a távol harcoló katonákkal való szolidaritást fejez ki. A szokás a puritánokig vezethető vissza, akiknek katonái sárga szalagot viseltek a háborúban.
Budo-övek (japán: obi) az öt tanulói fokozat színeiben (japán: Gokyū)
Az olimpiai zászlón a sárga karika jelképezi Ázsiát.
A fociban a sárga lap az első figyelmeztetés jele.
Az amerikai futballban a bíró által bedobott sárga zászló büntetőt jelez.
Autóversenyeknél a sárga zászló veszélyre hívja fel a figyelmet (például arra, hogy a pályán baleset történt). Amíg ez a jel kint van, addig tilos előzni.
A Tour de France kerékpárversenyen az adott napon az élről induló versenyző sárga trikót visel.
Traffic Yellow (Taxik számára), RAL Classic 1023
(c, m, y, k)
(0, 23, 100, 6)
A küzdősportokban a sárga öv egy alsóbb tanulói (kyu) fokozatot jelöl.
Közlekedési lámpáknál a sárga váltást jelez zöldről pirosra vagy fordítva (az utóbbi nincs minden országban); a villogó sárga jelzés körültekintésre figyelmeztet.
A közlekedési jelzőtáblák között a sarkára állított sárga négyszög főútvonalat jelez. A magyar közlekedési jelzések rendszerében általában a sárga színt használják ezen kívül a különös figyelmet igénylő, például ideiglenesen megváltozott helyzetre utaló közlekedési jelzéseknél (terelőutat jelző táblák, sávelhúzást jelző útburkolati jelek stb.).
Németországban az autópályákon kívüli útvonalakon minden útirányjelző tábla sárga alapú.
Korábban a magyar távolsági (és még korábban sokfelé a helyi) autóbusz-közlekedésben a járművek jellemző színe sárga volt. Innen ered néhol a vidékiek (falusiak) egyik pejoratív jelzője („sárgabuszos”).
A budapesti közlekedésben a sárga a villamosok, ill. a kisföldalatti színjelzése
Néhány országban a taxik hagyományosan sárgák.[12] (Talán a leghíresebb a New York-i „yellow cab” – sárga taxi). Magyarországon a taxik rendszámtáblája sárga alapú, egy 2013-ban hatályba lépett rendelet alapján pedig a budapesti taxik is sárgává váltak.[13]
Az USA-ban és Kanadában az iskolabuszok is sárgák: számukra a sárga egy külön árnyalatát határozták meg.
A hajózásban a sárga zászló a Q betű jele. Azt is jelenti, hogy a hajót nem kell karanténezni.[14]
a császár színe: csak ő hordhatott sárga ruhát.
az ország és a föld színe a termékeny lösz miatt.
a dicsőség és a fejlődés színe.
A dekadencia színe, az obszcén és pornográf műveket újabban sárga film, zene és irodalom néven emlegetik.
A sárga turbánosok taoista szektája a Han-dinasztia ellen lázadt.
Thaiföldön a király és a királyi család színe. 2006-ban Bhumibol király koronázásának hatvanadik évfordulóján a legtöbb thaiföldi viselt magán valami sárgát, hogy ezzel is kimutassa rokonszenvét a királlyal.
Malájziában is az uralkodó színe.
A sárga sapkás tibeti buddhista egyház papjai, lámái sárga fejfedőt viseltek.
A mongoloid nagyrasszhoz tartozó embereket sárgáknak is nevezik.
Sárga veszély: a koreai háború utáni időben az Ázsiából, különösen Kínából érzékelt fenyegetés elleni jelmondat Nyugaton.
A majáknál a déli irány színe.[15]
Miért hagytuk, hogy így legyen, más néven Sárga rózsa (Illés)
Sárga tengeralattjáró (Yellow Submarine, Beatles)
Sárgán virágzik a tök (ivódal)
The Yellow Rose of Texas („Texas sárga rózsája”) közismert amerikai dal
Az F és a G színképosztályú csillagok, mint például a Nap színhőmérséklete sárga.[16] Először F. G. W. Struve osztályozta színük szerint a csillagokat 1827-ben. Ezek egyike volt a flavae osztály; ez ma a F5 – K0 tartomány.[17] A Strömgren fotometrikus rendszerben az y jelű sárga szűrős tartomány közepe 550 nm, és fél szélessége mindkét oldalon 20–30 nm.[18][19]
A rovarokat vonzza a sárga szín. Ezt egyes csapdákban ki kis használják.[20][21]
Sok élőlény, és szerves anyagból felépülő tárgy köszönheti sárga színét a karotinoidoknak, például a tojássárgája, a sárga virágok és az őszi levelek.
A citromsármány Európában és Ázsia nagy részén elterjedt sármányféle. A legtöbb helyen állandó, csak az északon költők vonulnak délre.
A pápaszemes lombjáró Dél-Kanadában, az Amerikai Egyesült Államokban, Mexikóban és Közép-Amerikában elterjedt sárga mellényű újvilági poszátaféle.
Az aranyküllő Észak-Amerika keleti részén él. Farkán és szárnyain sárga-narancssárga tollakat visel.
Az aranyos lombjáró Észak-Amerikában fészkel.
A háziasított kanárimadárnak vannak sárga színváltozatai is.
A sárgaúszójú tonhal a trópusi és szubtrópusi tengerek lakója. Akár 200 kg-ra is megnőhet.
Az angolban több tucat halfajt foglalnak össze yellowtail néven, amiknek sárga a farka, vagy a törzse.
A sárgalázszúnyog az aedes szúnyogok egy faja, ami dengue-lázat és sárgalázat terjeszt.
A méhek és a darazsak fekete-sárga mintázatúak, ami figyelmezteti a rovarevőket a fullánkos rovar veszélyességére.
A betula alleghaniensis hexaploid nyírféle. Észak-Amerikában őshonos. 20 méter magasra is megnőhet, törzse a 80 cm átmérőt is elérheti. Barkája bronzsárga.
A zanthoxylum brachyacanthum sárga faszövetű ausztrál őserdei fa.
A repce egy sárga virágú keresztesvirágú, a káposzta és a mustár közeli rokona.
Az aranyeső nem tévesztendő össze az aranyvesszővel. Mindkét növény virágai sárgák.
Az urán-oxidot az uránércek őrlésével nyerik. Az atomreaktorok üzemanyagaként és az urándúsítás után atomfegyverek készítésére használják.
A clayton sárgával magnéziumot mutattak ki a vérszérumból és a vizeletből. Összegképlete C28H19Na2O6S4. Az ammónium-foszfát módszer megbízhatóbb, mivel vérsejtek, élelmiszerek és ürülék is vizsgálható vele. Angol nyelvterületen tévesen titánsárgának is nevezik, annak összegképlete NiO.Sb2O5.20TiO2.[22]
A metilsárga egy savasságot jelző indikátor. Átcsapási tartománya 2,9 és 4,0 közötti, és pirosról sárgába csap át.[23][24]
A nátriumnak van egy 589,3 nm-es narancssárga színezetű színképvonala. Egyes vegyületeit ezért tűzijátékokban a sárga szín előállításához használják.
Az elemek közül a kén sárga, az arany sárga fényű. A foszfornak, az antimonnak és az arzénnak van sárga allotrop módosulata. A fluor és a klór sárgászöld gázok.
Kadmiumsárga: anyaga kadmium-szulfid. A legmegbízhatóbb sárga festékanyag, árnyalatai a citromsárgától a narancsszínig terjednek. A festészetben a 19. század közepe óta használták.[25] Mérgező, ezért ma azo-festékekkel helyettesítik.
Krómsárga: ólom és króm vegyületeiből készül, sokféle árnyalatban. Nem fényálló, mérgező festék.
Sárga okker: ősi festékanyag, természetes, ásványi eredetű. Árnyalatai a világos okker, az aranyokker és a sötét okker. Nem más, mint vasoxihidráttal megfestett agyagföld, iszapolva. Sok helyen megtalálható. Nem mérgező; az őskor óta használják.[26]
Terra di Siena, vagyis sienaföld: kémiailag kovasavas vas, lazúrfesték.
Indiai sárga: állati eredetű szerves lakk. Kémiai neve magnézium-euxantát. Olyan tehenek vizeletéből állították elő, amiket kizárólag mangólevelekkel etettek. Ma szintetikusan gyártják. Hosszú ideig a festők legszebb és legdrágább sárga festéke volt.[27]
Naples-sárga: kémiai összetétele ólom-antimonát. A legrégibb szintetikus festék, amit az ásványi bindheimitből állítottak elő. A 20. századig kedvelt festék volt.[28] Mérgező volta miatt ma több festék keverékével helyettesítik.
Titánsárga: összegképlete NiO.Sb2O5.20TiO2. Úgy gyártják, hogy a titán-oxiddal egy kevés nikkel-oxidot és antimont hevítenek. LBNL kódja "Y10".[29]
A gamboge a garcinia nembe tartozó fákból nyert narancsbarna por, ami szétmorzsolva sárgává válik.[30] A Távol-Keleten a 8. század óta használt vízfesték. A gamboge név Kambodzsa nevéből ered. Európában a 17. század óta használják.[31]
Az orpiment, más néven kínai sárga vagy királysárga összegképlete As2S3. A 19. századig használták, amikor is lecserélték a kadmiumsárgára, mert erősen mérgező.[32]
Az azovegyületek vízbázisú vegyületek. Ezeket használják a legtöbb modern festményhez, ami erősen telített sárgát vagy a színkeverés leegyszerűsítését igényli. A legelterjedtebb a monoazo család.
A sárga fényt kibocsátó lézerek ritkábbak a többi színnél.[33] Drágábbak is, mint a hasonló lézerek, mivel a metastabil és az alapállapot közötti energiaszint-különbség miatt nehéz sárga fotonokat kibocsátani. A kereskedelmi termékekben diódagerjesztett szilárd állapot technikát (DPSS) alkalmaznak. Ennek lényege, hogy egy 808 nm-es infravörös lézer gerjeszti a kristályos neodímium-doped ittrium-vanádium-oxidot (Nd:YVO4) vagy a neodímium-doped ittrium-alumínium-garnetet (Nd:YAG). Erre a gerjesztett anyag két különböző frekvenciájú fényt sugároz 281,76 THz és 223,39 THz rezgésszámmal és 1064 nm és 1342 nm hullámhosszal. Ezeket a mélyinfravörös hullámokat káliumra, titánra és foszforra irányítják, melyek olyan fényt bocsátanak ki, aminek rezgésszáma a két rezgésszám összege, tehát 505,15 THz, és hullámhossza 593,5 nm.[34] Ez a hullámhossz hélium-neon lézerrel is elérhető, azonban mivel meghaladja az 590 nm-t, nem tekinthető igazi sárgának. Más kiindulási frekvenciákkal 2010 óta lehet 589 nm-es hullámhosszú valódi sárgának tekintett fényt előállítani.[35] Az 589 nm és az 594 nm hullámhosszú fényt kibocsátó lézerek az Optogenetics területén terjedtek el.[36]
Ganz csuklós villamos Budapesten
CIELAB esetén a színkülönbség az L* világosság, az a* vörös és a b* sárga színkoordináta alapján: A E a b ∗ = ( A L ∗ ) 2 + ( A a ∗ ) 2 + ( A b ∗ ) 2 {\displaystyle \Delta E_{ab}^{\ast }={\sqrt {(\Delta L^{\ast })^{2}+(\Delta a^{\ast })^{2}+(\Delta b^{\ast })^{2}}}}
COLOROID esetén a színkülönbség az A színezet, T telítettség és a V világosság értékéből számítható euklideszi távolság: A E = ( A A ) 2 + ( A T ) 2 + ( A V ) 2 {\displaystyle \Delta E={\sqrt {(\Delta A)^{2}+(\Delta T)^{2}+(\Delta V)^{2}}}}
Bruce MacEvoy: yellow. In: Handprint. Watercolors. www.handprint.com, abgerufen am 15. Januar 2009 (engl.).
Katholisches Institut für Medieninformation und Katholische Filmkommission für Deutschland (Hrsg.): film-dienst 18/02 thema Gelb. Nr. 18, KIM Katholisches Institut für Medieninformation, Köln 2002, ISSN 0720-0781.
Kurt Wehlte: Werkstoffe und Techniken der Malerei. Otto Maier, Ravensburg 1967. ISBN 3-473-48359-1 (früher: ISBN 3-473-61157-3) – Kapitel 1.482 Gelbe Farbmittel, S. 92–110
Thomas Seilnacht: Die Farbe Gelb. online: www.seilnacht.com
↑ IEC 60050 - International Electrotechnical Vocabulary - Perceived colour. electropedia.org, 2012. (Hozzáférés: 2012. július 3.) Észlelt szín, a Nemzetközi Világítástechnikai Szótár alapján
↑ Vik, Michal: Color spaces. ft.tul.cz, 2009. (Hozzáférés: 2012. július 3.)[halott link]
↑ IEC 60050 - International Electrotechnical Vocabulary - 845-02-36 Unitary hue. electropedia.org, 2012. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
↑ Dr. Amirshahi: Color Science. Chapter 3. CIE Standard Colorimetric System, 16. oldal. ansatt.hig.no, 2008. (Hozzáférés: 2012. július 6.)[halott link]
↑ Bruce MacEvoy: Color Vision. In:CIE a* b* plane
↑ Nemcsics, Antal. Színdinamika. A színes környezet tervezése. Akadémiai Kiadó (2009). ISBN 9789630580274
↑ Neumann László, Nemcsics Antal, Neumann Attila. Quantitative color harmony rules based on COLOROID lighntness and saturation definition
↑ Hanson, Andrew: Virtual Atlas. vcsconsulting.co.uk, 2011. (Hozzáférés: 2012. július 6.)
↑ Bailey, Alice A.. The Seven Rays of Life. New York: Lucis Publishing Company (1995). ISBN 0853301425
↑ Stevens, Samantha. The Seven Rays: a Universal Guide to the Archangels. City: Insomniac Press, 2004. ISBN 1-894663-49-7 pg. 24
↑ M. Sangiorgi e L. Telò (a cura di), Il giallo italiano come nuovo romanzo sociale, Longo Editore, 2004.
↑ (1995. szeptember 8.) „Frank W. Cyr, 95, 'Father of the Yellow School Bus'”. Columbia University Record 21 (1), Kiadó: Columbia University. (Hozzáférés ideje: 2009. április 4.)
↑ Új korszak a budapesti taxizásban. BKK, 2013. szeptember 1. (Hozzáférés: 2015. november 4.)
↑ Flag and Etiquette Committee: Pratique. Flag Etiquette. United States Power Squadrons, 2006. június 12. (Hozzáférés: 2009. április 4.)
↑ Kettunen, Harri, Helmke, Christophe. Introduction to Maya Hieroglyphs (Workshop Handbook 10th European Maya Conference). Leiden: Wayeb & Leiden University, 75. o. (2005. december 5.). Hozzáférés ideje: 2009. március 28.
↑ Ron Miller. Stars and Galaxies. Twenty-First Century Books, 22. o. (2005). ISBN 9780761334668
↑ Murdin, Paul. Colours of the stars. CUP Archive, 18. o. (1984). ISBN 052125714X
↑ Strömgren, Bengt. „Main Sequence Stars, Problems of Internal Constitution and Kinematics (George Darwin Lecture)”. Quarterly Journal of the Royal Astronomical Society 8, 8–37. o.
↑ Norton, Andrew; Cooper, W. Alan Cooper. Observing the universe: a guide to observational astronomy and planetary science. Cambridge University Press, 63. o. (2004). ISBN 0521603935
↑ Kisimoto,Ryoiti (1968) Yellow Pan Water Trap for Sampling the Small Brown Planthopper, Laodelphax striatellus (FALLEN), a Vector of the Rice Stripe Virus. Japanese Society of Applied Entomology and Zoology 3(1):37-48
↑ Webb, S. E., M. L. Kok-Yokomi, and D. J. Voegtlin (1994) Effect of Trap Color on Species Composition of Alate Aphids (Homoptera: Aphididae) Caught over Watermelon Plants Florida Entomologist 77(1):146-153 PDF
↑ Heaton, FW (1960. July). „Determination of magnesium by the Titan yellow and ammonium phosphate methods”. Journal of Clinical Pathology 13 (4), 358–60. o. DOI:10.1136/jcp.13.4.358. PMID 14400446.
↑ (1975) „para-Dimethylaminobenzene”. IARC - Summaries & Evaluations 8, 125. o, Kiadó: International Agency for Research on Cancer. (Hozzáférés ideje: 2009. április 8.)
↑ Ph paper, Litmus paper, ph indicator, laboratory stain. GMP ChemTech Private Limited, 2003. [2008. november 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 8.)
↑ Pigments through the ages: Cadmium yellow. WebExhibits. (Hozzáférés: 2009. április 5.)
↑ Pigments through the ages: Yellow ochre. WebExhibits. (Hozzáférés: 2009. március 28.)
↑ Harley, Rosamond Drusilla. Artists' Pigments c1600-1835, 2, London: Archetype Publications, 117. o. (2001). ISBN 1-873132-91-3. OCLC 47823825. Hozzáférés ideje: 2009. március 30.
↑ Pigments through the ages: Naples yellow. WebExhibits. (Hozzáférés: 2009. március 30.)
↑ Ronnen Levinson, Paul Berdahl, and Hashem Akbari: LBNL Pigment Database: (Y10) Nickel Antimony Titanium Yellow Rutile (iii). Lawrence Berkeley National Lab, 2005. február 14. (Hozzáférés: 2009. április 5.)
↑ gamboge (gum resin). Britannica Online Encyclopedia. (Hozzáférés: 2009. április 7.)
↑ Gamboge. Sewanee: The University of the South, 2002. július 16. [2009. április 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. április 7.)
↑ Field, George.szerk.: Salter, Thomas: Field's Chromatography or Treatise on Colours and Pigments as Used by Artists. London: Winsor and Newton (1869)
↑ Laserglow - Blue, Red, Yellow, Green Lasers. Laserglow.com. (Hozzáférés: 2009. március 27.) - a sárga "extrém ritka".
↑ Johnson, Craig: Yellow (593.5nm) DPSS Laser Module. The LED Museum, 2009. március 22. [2009. február 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. március 27.)
↑ Laserglow - Blue, Red, Yellow, Green Lasers. Laserglow.com. (Hozzáférés: 2011. augusztus 12.)
↑ Laserglow - Blue, Red, Yellow, Green Lasers. Laserglow.com. (Hozzáférés: 2011. szeptember 20.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Sárga&oldid=25017900”
Utoljára szerkesztve 2022. június 15., 06:40-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. június 15., 06:40
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.