hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en nl en hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu fr de en es fr sv hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar az uz ru sv bg ca mzn hbs_lat vi cy da de el eo es et eu fa fi fr de lt he hi hbs_lat hy it id is it ja ka kk ko cs it lt lv lv en en ml mr ms my nl nb nb fr or pl pnb pt ro ru es si en sk sl sq hbs_lat sv ta te en th tr fy ur uz vi zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 30.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A gépi fordítás olyan automatikus fordítási eljárás, amelynek során egy adott nyelvű szöveget egy másik nyelvre számítógépes program segítségével fordítanak le.
A szövegek gépi fordítására ma már nagyszámban léteznek számítógépes programok, de ezek felhasználási területe még korlátozott. Elsősorban olyankor lehetnek hasznosak, ha a cél a megértés vagy az információszerzés, amikor segítségükkel az idegen nyelvet egyáltalán nem beszélők a számukra érthetetlen szövegek fő tartalmi vázáról képet nyernek. Másik elterjedt alkalmazásuk, amikor a gyors áttekintés vagy kereshetőség érdekében nyersfordítást kell készíteni egy szövegről. A programok általában arra még nem alkalmasak, hogy a gépi fordítás utólagos kézi szerkesztésével az emberi fordítással azonos minőségű fordítást gyorsabban állítsák elő.
Többféle probléma nehezíti az ilyen programok tökéletes működését:
Az azonos alakúság, azaz hogy egy szó többféle jelentéssel is rendelkezhet, így például a vár szó szövegkörnyezettől függően a várakozásra és az erődítményre egyaránt utalhat.
Az egyes nyelvekre jellemző kifejezésmódok, állandósult szókapcsolatok, szóhasználati sajátosságok felismerése. Ezekre az jellemző, hogy a szerkezet elemeinek együttes jelentése nem azonos a kifejezés jelentésével, például a „Nyugtával dicsérd a napot!” elemeinek automatikus lefordításával a közlő eredeti szándékától teljesen eltérő jelentésű mondatot kapunk. A fordítóprogramokkal szemben támasztott elvárás, hogy a kifejezések minden formáját felismerjék (szám, igeidő, igemód stb.), és a másik nyelvű helyes jelentést megmutassák. Emellett fel kell ismerniük, hogy az adott esetben egyáltalán kifejezésszerű használatról van-e szó, vagy esetleg csak az adott szavak fordítását kellene használni. A kifejezések fordítására már elég régóta kifejezésgyűjteményeket használnak a programok, amelyek azonban nem oldják meg tökéletesen a kifejezések felismerését.
Szintaxisbeli (mondattani) nehézségek, azaz például a „Nézem a hölgyet a távcsővel” mondat triviális jelentése mellett utalhat arra is, hogy egy olyan hölgyet nézek, akinél távcső van.
További részproblémák is származhatnak a fentiekből, melyek következtében anyanyelvi olvasók számára megmosolyogtató eredményei lehetnek az utólagos gondozás nélküli, teljesen automatikus gépi fordításnak.
Ismertek próbálkozások korpuszszintű fordítóprogramok előállítására. A korpusz ez esetben nagy mennyiségű, gépen tárolt fordítást jelent. Új szöveg esetén a fordítóprogram megpróbálja a tárolt szövegek valamelyikét a fordítandó szövegre illeszteni. Mindezt a környezettel súlyozva teszi, tehát például biológiai szöveg esetén először a biológiai tárgyú szövegek között keres.
A gépi fordítás fő válfajai:
Direkt avagy szóról szóra való gépi fordítás: A fordítás végén az egyes szavakat és szórendet a célnyelv szabályai szerint helyesbítik. Kezdetleges módszer, amely általában rossz minőségű, érthetetlen eredményt ad. Ennek ellenére még ma is születnek ilyen megoldások, mert a kifejlesztésük olcsó és gyors.
Szabályalapú gépi fordítás (Rule Based Machine Translation, RBMT): A fordítás mechanizmusa beépített szótáron és nyelvtani szabályokon alapul. Az elemzési folyamat során a forrásnyelvi mondatokhoz egy belső reprezentációt (általában fastruktúrákat) rendelnek. A szöveg generálása ezen belső reprezentáció célnyelvi kifejtése. A fordítás történhet közvetlenül a két nyelv között (transzfer) vagy közvetítőnyelven keresztül (interlingua).
Példaalapú gépi fordítás (Example Based Machine Translation, EBMT): Alapja a fordítómemória, melyben gyakran előforduló mondatokat és/vagy kifejezéseket tárolnak. A fordítandó mondathoz leghasonlóbb tárolt mondatokból rakják össze a lefordított mondatot.
Statisztikai alapú gépi fordítás Statistics Based Machine Translation, SBMT): A módszer egy beépített szövegkorpuszon alapul. A gép a fordítás előtt nagyszámú lefordított szöveget elemez, aminek során előáll egy szótár és egy nyelvtaniszabály-gyűjtemény, a fordítás ezek alapján történik. Ez a módszer ma igen népszerű, mert nem igényli az adott nyelvek ismeretét. Ugyanakkor a fordítási minőség emiatt általában rossz. A Pentagon és a Google Fordító ma ezt a módszert használja, mivel így nincs szüksége emberi közreműködésre a szabályok leírásához.
Emberi közreműködéssel végzett fordítás (Human Aided Machine Translation, HAMT): A gép és az ember párhuzamosan segítik egymást a fordításban. Hosszabb mondatok esetén a program az embertől kér értelmezési segítséget, vagy arra kéri az embert, hogy a hosszú mondatokat lerövidítse (ún. irányított nyelv). Azonos alakú szavak esetén szintén az embernek kell helybenhagynia a helyes szó használatát.
A gyakorlatban használt rendszerek sokszor sokféle módszer keverékéből állnak össze. A szabályalapú és a példaalapú módszereket használják a leggyakrabban.
A piaci helyzet megtévesztő. Látszólag sok fordítóprogram létezik, valójában ugyanannak a programnak a különféle alkalmazásait látjuk viszont. Így például a Systran program működik a Babelfishben, a Google keresőben, az AltaVistában és a WordLingóban is.
A piacon sok alkalmazást neveznek fordítóprogramnak, ez azonban félrevezető, mert durva segítségnél többet nem nyújtanak, mi több, a fordítás után sokszor teljesen értelmetlenné válhat az eredeti szöveg.
A fordítási segítségek közül említésre méltóak az ún. fordítómemóriák (angolul translation memory), melyek a program használatával párhuzamosan tanulnak, azaz megjegyzik a kézi fordításokat, és kívánságra ezeket illesztik be a fordítandó szövegbe. Lehetnek hasznosak, de bizonyos esetekben kontraproduktívak is.
A European Association for Machine Translation honlapja
Gép fordíthat az EU-s Bábelben – METIS II (Index, Agent Portál, 2008. március 16.)
Magyar nyelvű cikk a DeepL-ről, 2017.08.29.
Ingyenes szöveg- és weblapfordító szótárral
Ingyenes weboldal- és szövegfordító
Ingyenes szövegfordító és szótár
Ingyenes szöveg- és webfordító szótárral, angol-magyar
Roxnod szótár és fordítóprogram (angol–magyar és német–magyar)
Google Translate (magyar és 40 másik nyelv között)
Fordítómemóriák és segítségek jegyzéke
Sok nyelv között fordító Perlben
Informatikai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gépi_fordítás&oldid=24054966”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 23., 23:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.