hu fi hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eu hu hu hu es hu hu hu hu hu ro hu fi fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu he hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1925. január 7. (43 évesen)[1]
Kozma utcai izraelita temető (5-1-41)
A Wikimédia Commons tartalmaz Purjesz Lajos témájú médiaállományokat.
Purjesz Lajos (Nagytótipuszta, 1881. szeptember 4. – Budapest, 1925. január 7.) publicista, lapszerkesztő.
A tanító - úgymond - nemcsak a gyermekek tanítómestere, ő érintkezik a néppel. Gyakran ő a falu egyetlen hírforrása és újságja is. Ha napról-napra szellemünkben nevelkedik és a mi világításunkban látja az eseményeket, semmi kétség, hogy a világosság és emberi szabadság bajnokává és harcosává válik.
Purjesz József és Klein Janka fia.[3] Jogi tanulmányait a Budapesti Tudományegyetemen végezte. Egyetemistaként a függetlenségi Egyetértés című lap munkatársa és már 19 éves korában politikai rovatvezetője volt. Ezután a Független Magyarország munkatársa lett. 1904-től 1913-ig az Egyetértés felelős szerkesztőjeként működött. Vezércikkeivel jelentős mértékben befolyásolója volt a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt politikájának. 1913-tól 1920-ig a Világ felelős szerkesztője lett. A Világ nagy szerepet játszott a Polgári Radikális Párt programjának kialakításában, amelynek 1914-től annak hivatalos lapja lett és Purjesz mellett Jászi Oszkár, Feleky Géza, Ignotus Pál és Ady Endre voltak legjelentékenyebb publicistái. Szerkesztői Nyitray József, Gerő Ödön, Feleky Géza, Roóz Rezső voltak.[4] Purjesz Lajos a világháború után 1921 és 1924 között a Világ főszerkesztője volt.[5] A polgári radikalizmus lapja az ő vezetése alatt vált a magyar politikai élet tényezőjévé. Sokáig, egészen a páholyok feloszlatásáig, szerkesztette a magyarországi szabadkőművesség hivatalos lapját, a Keletet és az Orientet is.[6] Küzdött az általános választójogért és a polgári demokrácia más követeléseiért. Az első világháború idején Purjesz Lajos a polgári újságírók közül a legkorábban kezdett el pacifista propagandát kifejteni. 1918-ban részt vett a Magyar Nemzeti Tanács megalakításában. Része volt a Budapesti Újságírók Egyesülete betegpénztárának, özvegy- és árvaalapjának megteremtésében. 1907-től 1918-ig a BÚE (Budapesti Újságírók Egyesülete) főtitkára volt.[7]
Purjesz Lajos sírja Budapesten. Kozma utcai izraelita temető: 5-1-41.
1919. elején lapot indított Uj Világ címmel. A tiszavirág-életű radikális ifjúsági lap – aminek Purjesz felelős főszerkesztője is volt – főmunkatársa Benedek Marcell, felelős szerkesztője Supka Géza volt. Az első szám Babits Mihály, Benedek Marcell, Schöpflin Aladár, Móricz Zsigmond, Barta Lajos és Sztrókay Kálmán írásaival jelent meg.
A Magyarországi Tanácsköztársaság bukása után fellépett a megtorlás ellen.
Felesége Czukor Erzsébet volt, Czukor Emil és Kohn Eugénia lánya, akivel 1911. július 15-én Budapesten, a Terézvárosban kötött házasságot.[3]
Berényi Zsuzsanna: Szabadkőműves páholyneveink az ezredfordulóig
Berényi Zsuzsanna: A Magyar szabadkőművesség és a köztársasági eszme
Kupán Árpád: Szabadkőművesek Nagyváradon
↑ a b http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC11587/12497.htm, Purjesz Lajos, 2017. október 9.
↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
↑ a b Házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 916/1911. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2021. február 13.)
↑ Budapest sajtófőváros. (Hozzáférés: 2009. július 13.)
↑ A Világ című napilapot a szabadkőművesek alapították és írták hosszú előkészítés és belső viták után. Első száma 1910. március 30-án jelent meg Budapesten. 1919. április 20. és május 14. között a nevét átmenetileg Fáklyára változtatták, kiadása ezután fél évig szünetelt, majd 1919. szeptember 28–1926. április 30. között újból Világként jelent meg.
↑ Schőn István: A magyar szabadkőművesség hivatalos folyóiratai
↑ A Budapesti Újságírók Egyesülete a boldog békeidőkben. [2007. március 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. július 13.)
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 727. o.  Online elérés
Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969.  450. o.
Purjesz Lajos: Berchtold kudarcának oka , Nyugat 1912. 17. szám
Boross László: Berchtold akciója, Nyugat 1912. 18. szám
Biró Lajos: In Memoriam - Purjesz Lajos -, Nyugat 1925. 2. szám
A nemzetgyűlés 17. ülése 1922. évi július hó 10-én, hétfőn.[halott link]
Krúdy Gyula: A főszerkesztő (A tegnapok ködlovagjai. Békéscsaba, 1925.). In: Krúdy Gyula Egy krónikás könyvéből. Portrésorozatok, emlékezések. Egy boldog korszak Budapest történetéből. A szöveget válogatta: Barta András. Szépirodalmi K. Budapest, 1987.
Zsidóságportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Purjesz_Lajos&oldid=24760394”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 13., 12:49
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.