hu sk hu hu hu hu hu sk hu en hu hu hu sk ms eu hu hu fr hu hu pt hu de hu hu hu de hu et hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu sk hu hu en hu eo hu eo cs eo cs eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en cs de hu hu hu it hu hu hu hu fr hu hu pl hu pl fr pl hu cs hu hbs_lat fr hu fr en en en en id hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar en ku ru sv bg bn hbs_lat ca hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr fy lt he hbs_lat hy id it ja sv kk ko ku pl cs it lb lo lt lv en en ms nl nb nb fr pl pt io ro ru en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat en sv ta en th ceb tr oc fy ur uz vi pl zh zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 10.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak.
A fruktóz (INN: fructose) vagy gyümölcscukor a legédesebb cukorféleség, a gyümölcsökben és a mézben található meg természetes formájában. A monoszacharidokhoz tartozó ketohexóz, szabad állapotban igen elterjedt mind a növény-, mind az állatvilágban. Nagy mennyiségben található a gyümölcsök nedvében, a mézben, egyik komponense a szacharóznak is. Biológiailag a glükózhoz hasonlóan fontos szénhidrát.
A fruktóz szó latin eredetű (fructus = gyümölcs).[2]
A VIII. Magyar Gyógyszerkönyvben Fructosum néven hivatalos.
2 Fizikai és kémiai tulajdonságai
A szacharóz (nádcukor, répacukor) nevű diszacharid egyik építőköve. Megtalálható gyümölcsökben és a mézben, glikozidokban ritkább. Az inulin nevű poliszacharid főként fruktózból épül fel.
Az emberi szervezetben a fruktóz csak nyomokban található meg, a vérben, a spermában és a magzatvízben.[3]
Fizikai és kémiai tulajdonságai[szerkesztés]
Színtelen, kristályos anyag. Melegítve még megolvadása előtt elbomlik. Vízben jól oldódik.
Előállítása szacharózból nyert invertcukorból, vagy hidrolizált, természetes inulinból történik.[4] Ipari mennyiségben előállítása a cukornádból nyert nádcukor vagy cukorrépából nyert répacukor (kémiailag azonosak egymással) bontásával történik, mely során a glukózból és fruktózból álló szacharózmolekulát bontják.
Cukorkák, szörpök, gyümölcskonzervek, gyógyszerek édesítésére használják.
A szervezetben a gyümölcscukornak szőlőcukorrá való átalakulása enzimes hatásra megy végbe. Így a gyümölcscukor is felhasználódik, de elfogyasztása után lassabban növeli meg a vércukorszintet, mint a szőlőcukor. Ennek gyógyászati szempontból nagy jelentősége van. A gyümölcscukor a legédesebb ízű cukor, édesebb a répacukornál is, így ugyanolyan édes íz eléréséhez 30-40%-kal kevesebb is elegendő belőle. Ezáltal csökkenthető az energiabevitel. Cukorbetegek is fogyaszthatják, de számukra gyümölcscukorból és szorbitból napi 30 g-nál több nem ajánlott.
A fruktózt az inzulintól függetlenül használja fel a szervezet: a fruktóz szelektíven a máj glikogénraktárait tölti fel, ha ezek beteltek, akkor triglicerideket állít elő belőle a szervezet, azaz zsírrá alakul. A túlzott fruktózbevitel hatására fokozódik a zsírdeponálás a szervezetben. Fogyasztása edzések előtt vagy tartós megterhelés esetén lehet indokolt. Fruktóz felszívódási zavarban szenvedő betegek számára egészségügyi kockázatot jelent a fruktóz fogyasztása.
↑ a b c A fruktóz vegyülethez tartozó bejegyzés az IFA GESTIS adatbázisából. A hozzáférés dátuma: 2011. január 9. (JavaScript szükséges) (angolul)
↑ Fülöp József: Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár. Celldömölk: Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft. 1998.  52. o. ISBN 963 8334 96 7
↑ Kémia 10 (Mozaik kiadó)
↑ Peter M. Collins. Dictionary of Carbohydrates, 2nd edition, Boca Raton: Chapman & Hall/CRC, 459. o. (2006). ISBN 978-0-8493-3829-8
aldóz ·  ketóz ·  piranóz ·  furanóz
pentóz ·  hexóz ·  heptóz ·  ciklohexán konformációja ·  anomer ·  mutarotáció
glicerinaldehid ·  dihidroxi-aceton ·  eritróz ·  treóz ·  eritrulóz ·  szedoheptulóz
ribóz ·  arabinóz ·  xilóz ·  lixóz ·  ribulóz ·  xilulóz ·  dezoxiribóz
glükóz ·  galaktóz ·  mannóz ·  gulóz ·  idóz ·  talóz ·  allóz ·  altróz ·  fruktóz ·  szorbóz ·  tagatóz ·  pszikóz ·  fukóz ·  ramnóz
szacharóz ·  laktóz ·  trehalóz ·  maltóz ·  cellobióz
raffinóz ·  sztachióz ·  maltotrióz ·  maltodextrin ·  ciklodextrin
glikogén ·  keményítő ·  amilóz ·  amilopektin ·  cellulóz ·  kitin ·  kitozán ·  kefirán ·  dextrin ·  inulin
heparin ·  kondroitin-szulfát ·  hialuronsav ·  heparán-szulfát ·  dermatán-szulfát ·  keratán-szulfát
glükózamin ·  kanamycin ·  sztreptomicin ·  tobramicin ·  neomicin ·  paromomycin ·  apramycin ·  gentamicin ·  netilmicin ·  amikacin
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Fruktóz&oldid=24373077”
VIII. Magyar Gyógyszerkönyvben hivatalos anyagok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 10., 19:59
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.