hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu de hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu en hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Óbudai Árpád Gimnázium – Wikipédia
(Árpád Gimnázium (Óbuda) szócikkből átirányítva)
Nem tévesztendő össze a következővel: Árpád Gimnázium (Tatabánya).
Az Óbudai Árpád Gimnázium középiskola Budapest III. kerületében. Óbuda első középiskolájaként alapították. Több mint száz éves működése során számos nagynevű tanár tanított falai között, diákjai közül neves közéleti személyiségek sora került ki. Jelenleg 6 és 4 osztályos gimnáziumként működik. 1940-ben épült épülete a 20. századi modern építészet figyelemreméltó alkotása, műemlék. Az eduline.hu oktatási szakportál 2022-es ranglistáján az ország 29. legjobb középiskolája volt.[1]
III. kerületi Magyar Királyi Állami Főgimnázium
1034 Budapest, Nagyszombat u. 19.
Az Óbudai Árpád Gimnázium weboldala
A Wikimédia Commons tartalmaz Óbudai Árpád Gimnázium témájú médiaállományokat.
6 Az iskola tanárai 1902–1944
8 Az Árpád Gimnázium alapítványai és a díjazottak
Az épület Óbudán, a római katonai amfiteátrum közvetlen szomszédságában helyezkedik el.
1902 őszén kezdte meg működését Óbuda első középiskolája, a III. kerületi Magyar Királyi Állami Főgimnázium Morvay Győző igazgató vezetésével. Az iskola két éven át a VII. kerületi Főgimnázium fiókintézménye volt, és albérletben lakott a Tímár utca 12. alatti iskola földszintjén. 1905-ben átkerült a Zsigmond térre, egy bérházba, ahol tantermekké alakított lakásokban folyt az oktatás. 1940-ben elkészült a Nagyszombat utcában az új épület az óbudai polgárok téglajegyei segítségével. Üvegfalú rajzterme, egybenyitható, nagy tornatermei révén európai színvonalú volt, nem beszélve a természettudományos kabinetekről, ahol minden asztalt elláttak gázzal, vízzel, villannyal.
Nevét Árpád magyar fejedelem után kapta, hasonlóan a szintén Óbudán található Árpád hídhoz.
1945-től az iskolarendszer átalakításával a 8 osztályos gimnázium fokozatosan 4 osztályos gimnáziummá alakult. 1949-ben betelepítették társbérlőként a Bláthy Ottó Erősáramú Ipari Technikumot. Ugyan a technikum pár év múlva új épületet kapott a Szépvölgyi úton, az így felszabaduló részt nem kaphatta vissza az Árpád, mert ideköltöztették a Kandó Kálmán Főiskola Erősáramú Karát. A főiskola – mivel sokkal jobb anyagi helyzetben volt, mint a gimnázium – folyamatosan terjeszkedett, először az alagsor, majd természettudományos termek kerültek hozzájuk, végül 1965-ben az iskola a nagy tornatermét is elveszítette. Közben az egész épület kezelési joga is a Kandóhoz került, az Árpád albérlővé vált, sőt 1982-ben kitelepítették a gimnázium második évfolyamát a Szőlő utcai dolgozók iskolájába. A Kandó-Árpád társbérlet megszüntetéséért 1984 óta folytak a tárgyalások, amelyek 1995-ben eredményre vezettek, így a Bécsi úton felépülhetett az új Kandó-épület. Az épületet 2005-ben visszakapta az iskola.
A frissen épült Árpád Gimnázium részlete háttérben a katonavárosi amfiteátrummal 1939-ben
Az Árpád Gimnázium bejárata a 2000-es évek elején
Az Árpád gimnázium 1940-ben átadott épülete a modern magyar építészet jelentős példája, 1976 óta műemlék.[1] Tervezői Hidas Jenő és Papp Imre, főkivitelezője Hesz Lajos. Építészeti stílusát tekintve a két világháború modern építészeti mozgalmainak, elsősorban Le Corbusier és a Bauhaus elveire alapozott, vasbeton pillérvázas rendszerű funkcionalista alkotás. A 3 szintes, U alakú épület 4896 m²-en terül el.
Az építés 1938–40 között zajlott. Az új épület a 2. világháborúban komoly belövéseket kapott.
A telek, amelyen az iskola épülete áll, az 1880-as években még Óbuda Újlak felé eső határán külterületnek számított, az újlaki téglagyáraknak voltak itt téglaszárítói. A főváros 1898-ban sajátította ki és vonta belterületbe a területet. 1913-ban alakították ki a mai utcahálózatot, azonban a telek egészen 1936-ig üresen állt, amikor elhatározták, hogy itt építik fel a gimnázium új épületét. 1937-ben nyilvános tervpályázatot hirdettek, amelyre rekordszámú pályázat érkezett. A 77 tervező által benyújtott 80 munka közül Hóman Bálint vallás- és közoktatásügyi miniszter Hidasi Jenő és Papp Imre tervének megvalósítására adott megbízást. Papp és Hidas 1934 és 1936 között Olaszországban dolgozott, így nem véletlen az olasz racionalista építészeti elemek megjelenése az épületen, amit a Nagyszombat utcai homlokzat, a bejárat, az előcsarnok és a tornaterem horizontális ablakraszterének kialakítási módja is tükröz.
A homlokzatok minden felesleges dísztől mentesek, a sima mészkőburkolatú felületek egyetlen dísze a Nagyszombat és Zápor utcai íves sarkon, az ablaksávok folytatásában elhelyezett hárommezős, 10 méter magas domborművek, ezek Rumi Rajki István szobrászművész alkotásai. A domborművek témái:
a földszinten: A meghódított népek fejedelmei hódolnak Árpád vezérnek,
az első emeleten: a Vérszerződés,
a második emeleten: Emese álma.
Az épület jelenleg önkormányzati tulajdonban van.
2011-ben felavatott „Katyni mártírok emlékmű” az Árpád Gimnázium előtti téren
Ágner Lajos orientalista, nyelvész, irodalomtörténész, műfordító
Berkes Emil filozófus, kutató szakíró
Litván György Akadémiai és Deák Ferenc-díjas történész, 1963–1971 között tanított a gimnáziumban, miután a börtönből kiszabadult.
Lukinich Imre történetíró, egyetemi tanár, az Országos Levéltár és az Országos Széchényi Könyvtár igazgatója, az MTA tagja
Marót Károly Kossuth-díjas egyetemi tanár, az MTA tagja
Pais Dezső Kossuth-díjas nyelvész, az MTA tagja
Szabolcsi Miklós irodalomtörténész, az MTA tagja, egyetemi tanár
Szemere Samu filozófus, író, az MTA tagja
Szidarovszky János egyetemi tanár, az MTA tagja
Várdai Béla író, esztéta, a Szent István Akadémia tagja
Alszeghy Zsolt irodalomtörténész, az MTA tagja
Bíró Lajos Pál szótárszerkesztő, színháztörténeti szakíró, lapszerkesztő
Goldziher Károly író, műegyetemi tanár
Kéky Lajos irodalom- és színháztörténész, esztéta, az MTA és a Kisfaludy Társaság tagja
Keményfy (Hartmann) János irodalomtörténész, kritikus, az MTA tagja
Palágyi Menyhért író, főigazgató
Radics Jenőné Magyar Köztársaság Arany Érdemkeresztjével kitüntetett irodalomtörténész
Sajó Sándor költő, a Kisfaludy Társaság és az MTA tagja
Szentkuthy Miklós (Pfisterer) Kossuth-díjas író, műfordító
Vasadi Balogh György író, nemzetgyűlési képviselő
Vidor Pál szakíró, lapszerkesztő
Bátori Béla atlétikai szövetségi kapitány
Ignácz Mihály atlétikai szövetségi kapitány
Kmetykó János a magyar tornaügy átszervezője, szakíró, főiskolai tanár
Besnyőné Titter Beáta, matematikatanár, Ericsson és Graphisoft díjas, az Amfi Kupa matematikaverseny főszervezője
Fejes Tóth László Kossuth-díjas matematikus, az MTA tagja, az MTA Matematikai Kutató Intézetének igazgatója
Frank Ferenc meteorológus, szakíró
Jelitai József matematikatörténeti kutató, szakíró
Mikusi Imre matematikatanár, az Árpád Gimnázium speciális matematika tagozatának elindítója
Riesz Frigyes matematikus, egyetemi tanár, az MTA tagja
Számadó László matematikatanár, tankönyvíró
Vanyek Béla kémiai tudományos kutató, szakkönyvíró
Cser Gusztáv zeneszerző, karmester
Hajdu Mihály zeneszerző, egyetemi tanár
Kunszeri Gyula zeneszerző, szövegíró, író
Radics Éva egyetemi tanár, karnagy, a zenetudományok doktora
Serfőző Anikó az Illés zenekar énekese
Az iskola tanárai 1902–1944Szerkesztés
Az intézet 1902 szeptemberében nyílt meg a III. kerületi lakosság kérésére, Wlassics Gyula dr. vallás és közoktatási miniszter, Boncz Ödön miniszteri tanácsos, Ruttkai Erődi-Harrach Béla dr. tankerületi királyi főigazgató és Wagner Alajos dr. tankerületi királyi főigazgató közreműködésével kezdte meg működését.
Az iskola tanárainál az adott tanévben kinevezett tanárok nevét és oktatási szakterületét közöljük 1902–1944 között. Az iskola tanárai között sokan több nyelven beszéltek, külföldi tanulmányutakon továbbképzésekben vettek részt, jelentős irodalmi munkásságot folytattak, tankönyveket írtak, verseik, tanulmányaik jelentek meg, szaklapokat, lexikonokat szerkesztettek. 1902–1944 között 33 tanár szerezte meg a doktori fokozatot és ezzel az Egyetemeken magántanári képesítést szereztek, tehát az Egyetemeken szakterületük szerint taníthattak.
Az évkönyvek közölték a tanulmányi versenyek eredményeit, a tanulók erkölcsi, tanulmányi helyzetét, a tanulók névjegyzékét és az érdemjegyeket, a tanulmányi kirándulások helyszíneit, az orvosi egészségi állapotot, az iskolaorvosok jelentései alapján, a szülői értekezletek tapasztalatait, az adományozók nevét és az adományok összegét, a tanulók által elnyert ösztöndíjakat, a sport- és tanulmányi versenyek eredményeit stb.
Forrás: III. kerületi magyar királyi állami Árpád főgimnázium, Budapest évkönyvei 1904–1961
1902/1903. tanév. Ez próbaév volt, 34 jelentkezett tanulóval. Dr. Wagner Alajos igazgató, dr. Morvay Győző latin–német, Kecskóczi Ödön, Marót Gyula testnevelés, Császár Ernő, és Beck Károly óradíjas tanárok, Sagmüller József, dr. Adler Éliás, Martin Gyula és Kontra Aladár hitoktatók vezetése mellett megindult a tanítás.
1903/1904. tanév. A tanulók száma elérte a 126-ot. Az intézethez Császár Ernő és Beck Károly kiválásával, Sajó Sándor magyar és latin, jászberényi és Palágyi Menyhért számtan, ceglédi rendes, Lehr András óradíjas, Walter Vilmos és Szemkő Aladár polgári iskolai tanárokat nevezte ki a tanügyi kormány.
1904/1905. tanév. Csernay József ének, Fallenbüchl Tivadar francia, Schuster Alfréd, latin, magyar, földrajz, Mátrai Vilmos rajz, dr. Balázs István természetrajz, Szidarovszky János magyar–latin.
Miután az intézet önállósítása folytán a vallás és közoktatási minisztérium dr. Wagner Alajos V. ker. állami főgimnnáziumi igazgatóját az intézet vezetésétől fölmentette, helyébe dr. Morvay Győző tanárt, aki eddig a vezetésben segítségére volt rendelve, kezdetben ideiglenes igazgatóvá, majd Ő császári és apostoli királyi Felségének 1905. febr. 28-án kelt legfelsőbb elhatározása folytán ugyanőt középiskolai igazgatóvá kinevezte, aki tiszti esküjét 1905. március 12-én letette. A képzés 1905. február 15-én, az Altsock Gyula által bérbe adott lakóházban kezdődött és 1940-ig ez volt az óbudai Árpád Gimnázium épülete. Budapest III., Zsigmond u. 114.
1905/1906. tanév. Goldziher Károly dr. számtan, Kéki Lajos dr. magyar, latin, földrajz, szépírás, a tanári könyvtár őre, Kmetykó János testnevelés, Makoldy Viktor számtan, Várdai Béla dr., magyar, latin, német, szépírás, Vass Árpád magyar, latin, földrajz és szépírás.
1906/1907. tanév. Kerékgyártó Árpád, Szabó István magyar és latin, Szalkay Alfonz magyar, latin, földrajz, szépírás, Vértessy Dezső dr. latin, magyar, földrajz, szépírás.
1907/1908. tanév. Ágner Lajos dr. magyar, latin és földrajz, Munkácsi Kálmán dr. földrajz, történelem.
1908/1909. tanév. Máté Lajos magyar, latin, görög, szépírás dr., Pinkert Ede dr. földrajz, kémia, természetrajz, Riesz Frigyes számtan, mértan, Schuszter Alfréd, német.
1909/1910. tanév. Barthos Indár, történelem, Jaeger Imre, számtan, természettan, rajzoló geometria, Olgyai Bertalan dr., magyar, latin, görög.
1910/1911. tanév. Tompa Béla dr., német, német irodalom története, Neumer József (1914. †) torna.
1911/1912. tanév. Frank Ferenc, számtan, természettan, rajzoló geometria, a természettani szertár őre. Simon S. Miklós, történelem, magyar, görög és latin nyelv, Telbisz György, kémia, számtan, rajzoló geometria, természetrajz.
1912/1913. tanév. Alszeghy Zsolt dr. magyar, német.
1913/1914. tanév. Endrei Gerzson dr., magyar, latin, görög, Huber Árpád, ének, Marks Lipót, történelem, földrajz, Rausch Géza, dr., történelem, Busák Béla latin.
1914/1915. tanév. Tichy Gyula dr. római katolikus hittanár.
1915/1916. tanév. Altenburger János zenetanár, Petricsko Miklós történelem.
1916/1917. tanév. Ember István, görög–földrajz, Lukinich Imre dr., történelem, földrajz, Sós Sándor, matematika, természettan, Albrich János, testnevelés.
1917/1918. tanév. Csallóközi Jenő, latin–magyar.
1918/1920. tanév. Vasadi Balogh György dr., történelem, földrajz, Csömöri István, rajz, számtan, mértan, Florek Ferenc, földrajz, Keményfy (Hartmann) János magyar, német, Horváth L. László, magyar, latin, Karádi Győző magyar, német, Kimnach Ödön, magyar, német, földrajz, Magyar Kálmán, matematika, fizika, Pais Dezső, magyar, Pálla Jenő rajz, geometria, Pázmán József, görög, latin, Rédei Kornél dr. magyar, latin, Szemere Samu, magyar, latin, német, filozófia, Zachár Emil, magyar, latin, Zayzon Sándor dr. földrajz, magyar, történelem, filozófia, közgazdaságtan.
1921/1922. tanév. Barkász Lajos, rajz, Fáj Árpád, matematika, fizika, Handlos Gyula, latin, görög, irodalom, Nagy Károly, természetrajz, földrajz, gyorsírás, Szabó Zoltán, testnevelés.
1922/1923. tanév. A vallás- és közoktatási minisztérium az igazgató és a tanári testület régi óhajának eleget téve, 11.514/921. V. sz. rendelettel megengedte, hogy az intézet címébe a honalapító „Árpád“ nevét vehesse fel. Antal János dr., ének, Handlosz Gyula, latin, görög
1923/1924. tanév. Schuszter Róbert, magyar–latin, Witkoviczky Károly, ének.
1924/1925. tanév. Karpinecz Heremiás, testnevelés, Schultz Ernő, matematika, Incze Lajos, latin, magyar, görög.
1925/1926. tanév. Rácz Jenő, természetrajz, vegytan.
1926/1927. tanév. Benkő József, magyar, német, Nagy Dénes dr., latin–görög.
1927/1928. tanév. Tőrös Béla dr., magyar, latin.
1928/1929. tanév. Bentsik György dr., ének.
1930/1931. tanév. Willer József, angol, német, Weisz József, testnevelés, Juhász József, testnevelés, Polgár Andor, latin, angol, Novák Kálmán, matematika.
1931/1932. tanév. Takács Andor, testnevelés, Konda László, magyar, német, Polgár Gy. Ödön dr., magyar, latin, német, gyorsírás, Szepessy István, magyar, latin.
1932/1933. tanév. Bátky Zsigmond testnevelés.
1934/1935. tanév. Budaméry Béla dr. mennyiségtan, természettan, Biró Lajos Pál dr., magyar, angol, földrajz.
1935/1936. tanév. Baitz Károly, természettan, mennyiségtan, Szerető Géza, magyar, német.
1936/1937. tanév. Jancsó József, történelem, földrajz, Gazdag Lajos, magyar, latin, Nagy Ferenc, ének.
1937/1938. tanév. A székesfőváros közönsége 1936. június 24-én 314.811/1936. III. számú közgyűlési határozatával a III. kerület Nagyszombatutca—Zápor utca—Viador utca és Szőlő utcáktól határolt telektömbből kb. 1804 négyszögöl (6400 m²) kiterjedésű s mintegy 200 000 P. értékű telket adományozott új épületünk céljaira.
Id. Nagy Ferenc, latin, történelem, földrajz, dr., Illyés Antal egészségtan, iskolaorvos, Somosi Ferenc fizika, Karádi Károly, földrajz, természetrajz, Nádas János, magyar, angol, Bódy Endre, művészeti és mértani rajz, inámi Bolgár Ferenc, természetrajz, vegytan.
1938/1939. tanév. Az iskola új épületére meghirdetett pályázat, amelynek határideje 1937. szeptember 11. volt, eredményes volt, ennek alapján a kiviteli megbízást Hidasi Lajos és Papp Imre műépítészek közös terve volt a nyertes pályamű. Hesz Lajos fővállalkozó 1937. szeptember 19-én megkezdte a földmunkálatokat.
Abaffy Károly, magyar, angol, Illyés Antal dr. egészségtantanár és iskolaorvos, Hepp Ferenc testnevelés
1939/1940. tanév. Az iskola új épületét átadták. Nagyszombat u. 19.
Vitéz Árvay Ede, magyar, latin, Buday Gyula, testnevelés, vívás, Kunszeri Gyula dr., magyar, német, Masznyik Zoltán, történelem, földrajz, Pfisterer Miklós dr. angol, francia.
1940/1941. tanév. Losonczy Lajos, matematika, fizika, Traeger József, földrajz, természetrajz, vitéz Szigetváry Károly, magyar, latin, Horváth János, magyar, latin, német, Hofbauer Róbert dr., történelem, földrajz, Hajdú Mihály, zene.
1941/1942. tanév. Bödey József dr., latin, görög, Jelitai József dr., matematika, fizika, Kássa Gábor, rajz, szépírás, Major Andor, latin, történelem, Strada Ferenc, latin, történelem, Reményi Lajos, történelem, földrajz.
1942/1943. tanév. Az Árpád Gimnázium eddigi tankerületi királyi főigazgatói: 1919-ig Erődi-Harrach Béla dr., 1919-től 1939-ig Pintér Jenő dr,, 1939. október óta vitéz Fraknóy József. Az intézet hősi halott tanárai: Kiss Ernő (1914), Láng Gyula (1915), Lehr András (1916). Nagy Sándor dr. (1915).
1943/1944. tanév. Tölgyesy Ferenc dr., természetrajz, földrajz, Ignátz Mihály, testnevelés
Foerk Ernő magyar építész, a 20. század első felének jelentős alkotója, építészeti szakíró
Pintér Béla kétszeres Ybl-díjas,a budapesti Hilton tervezője
Kiss Péter Imre kritikus
Kőháti Zsolt filmtörténész, kritikus, műfordító
Merényi (Lengyel) Péter József Attila-díjas és Kossuth-díjas író, dramaturg, műfordító
Módos Péter író, szerkesztő
Pete György író, lapszerkesztő
Sárospataky István író, pszichiáter
Tellér Gyula szociológus, műfordító, országgyűlési képviselő
Varannai Aurél író, újságíró, műfordító
Mészáros Mihály Munkácsy-, Dante- és bécsi Ludwig-díjas szobrász
Sárközy Pál reklámügynök, festő, a Francia Köztársaság XXIII. elnökének édesapja
Segesdi György Munkácsy-díjas szobrász, Érdemes és Kiváló Művész
Szabados Árpád Munkácsy-díjas festőművész, Érdemes Művész
Vígh Tamás Munkácsy-, Kossuth-díjas szobrász, érdemes és kiváló művész
Manninger Jenő a KHVM politikai államtitkára
Siklós Csaba közlekedési miniszter
Tarlós István a III. kerület polgármestere, majd Budapest főpolgármestere
Pálffy György Honvédelmi miniszter-helyettes
Fábián László olimpiai bajnok kajakozó
Gyarmati Dezső háromszoros olimpiai bajnok vízipólózó
Hefty Frigyes az Osztrák–Magyar Légjáró Csapatok egyik 5 igazolt légi győzelmet arató ászpilótája volt.
Kánásy Gyula Európa-bajnok vízipólózó
Kehrling Béla világbajnok asztaliteniszező
Konrád Ferenc olimpiai bajnok vízipólózó
Konrád János olimpiai bajnok vízipólózó
Markovits Kálmán kétszeres olimpiai bajnok vízipólózó
Sasics Szvetiszláv világbajnok öttusázó
Szabó Bence kétszeres olimpiai bajnok kardvívó
Tarics Sándor olimpiai bajnok vízipólózó
Török Ferenc kétszeres olimpiai bajnok öttusázó
Színház- és filmművészeti szakemberek
Bélai István (rajz)filmrendező, forgatókönyvíró, hangmérnök
Götz Béla rendező, díszlettervező
Marton Endre kétszeres Kossuth-díjas rendező
Szőnyi G. Sándor rendező, kétszeres Érdemes Művész
Ifj. Kőmíves Sándor Jászai-díjas
Mádi Szabó Gábor Kossuth-díjas
Reviczky Gábor Jászai-díjas és Ajtay Andor-díjas
Sinkovits Imre, a Nemzet színésze, Kossuth-díjas
Alföldi András archeológus, ókortörténész, numizmatikus
Bognár Géza kétszeres Kossuth-díjas mérnök
G. Tóth László magyar hidrobiológus, limnológus, ökológus, a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) doktora.
Hirt Géza az Országos Állategészségügyi Intézet igazgatója
Jancsetz Antal az MNB igazgatója
Kardos Tibor Kossuth-díjas irodalomtörténész, filológus, műfordító, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja.
Kecskés Pál római katolikus pap, filozófiai és teológiai doktor, egyetemi tanár, a 20. század első felének jelentős magyar filozófiatörténésze.
Krekó Béla közgazdász, makro- és pénzügyi modellező
Mödlinger Gusztáv magyar biológus, egyetemi tanár* Nagy Lajos az aquincumi ásatás vezetője, a Fővárosi Régészeti Intézet alapítója
Peschka Vilmos jogász, az MTA tagja
Pintér Endre sebész professzor, Budapest III. kerületének díszpolgára
Pusztai Árpád Stuttgart-békedíjas biokémikus, az Edinburgh-i Királyi Akadémia választott tagja
Simonyi Károly Kossuth-díjas atomfizikus
Sipos Béla közgazdász, egyetemi tanár a Pécsi Tudományegyetemen, a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) doktora
Szakál Pál Kossuth-díjas vegyészmérnök
Szécsy Károly Kossuth-díjas mérnök, az MTA tagja
Tichy Géza fizikus, egyetemi tanár az Eötvös Loránd Tudományegyetemen, az Magyar Tudományos Akadémia (MTA) Doktora
Vargyas Lajos Széchenyi-díjas népzenekutató, az MTA tagja
Vertse Albert a Madártani Intézet igazgatója
Vitéz András az Idegenforgalmi Hivatal igazgatója
Újságírók, rádiós, televíziós személyiségek
Ágoston István a Magyar Rádió munkatársa
Bognár Mónika a Magyar Rádió munkatársa
Del Medico Imre közíró
K. Halász Gyula a Magyar Rádió rendezője
Kalmár György az MTV műsorvezető-riportere, Rózsa F.-díjas újságíró
Kassai B. (Bulla) Károly az MTV főmunkatársa, műsorvezető-szerkesztő
Kádasi Csaba az MTV riportere
Kiskalmár Éva az MTV bemondója
Meixner Mihály a Magyar Rádió zenei osztályvezetője
Papp Endre az MTV Belpolitikai Főszerkesztősége vezető szerkesztője
Peterdi Pál író, újságíró, kritikus, televíziós műsorvezető
Szádvári Gabriella az MTV bemondója
Szám Katalin újságíró, a Képmás családmagazinnál
Szarvas László a TV2 műsorvezetője
ifj. Vészi János az MTV műsorvezetője
Csoóri Sándor Liszt Ferenc-díjas zenész
Fridl Frigyes az Operaház karmestere
Fülöp Attila operaénekes, a Francia Akadémia nagydíjasa
L. Kecskés András lantművész
Kertesi Ingrid Liszt Ferenc-díjas operaénekes
Komor Vilmos Kossuth-díjas karnagy
Koncz Tamás az Operaház karmestere
Radics Éva Pro Cultura Hungarica díjas karnagy, a zenetudományok doktora
Rajk (Kerek) Judit énekművész, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem tanára Judit Rajk contralto. [2016. június 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 10.)
Stark Tibor zeneszerző, dzsesszzenész
Szerényi Béla népzenész, tekerőlant-művész
Az Árpád Gimnázium alapítványai és a díjazottakSzerkesztés
A volt tanárokról és tanulókról elnevezett díjak. Forrás:[2]
Udvarhelyi Ágoston Kalokagathya díja
Fehérvári Zoltán–Prakfalvi Endre: Az Óbudai Árpád Gimnázium. Műemlékvédelem. 52. évf. 5 sz. 2008
Lévay Zsolt: 100 év – 100 kép az Árpád Gimnázium történetéből. „Árpád Gimnázium” Alapítvány, Budapest, 2002 ISBN 9630098997
Az Árpád Gimnázium története, a gimnázium honlapján
Az Árpád Gimnázium igazgatói 1902–2001. Az Árpád Gimnázium tanárai 1902–2001. ABC sorrendben 739 tanár neve. 100 év – 35 név: az Árpád Gimnázium öregdiák tanárai. 100 év – 50 név: az iskola országosan (el)ismert tanárai. 100 év – 100 név: az iskola országosan (el)ismert öregdiákjai, összesített statisztikák, az első 40 év statisztikai adatai (1902–1942), az utolsó 20 év statisztikai adatai (1980–200), a tanulói létszámok alakulása (1902–2001).[3]
III. kerületi magyar királyi állami Árpád főgimnázium, Budapest évkönyvei 1904-1961.
Az Árpád Gimnázium épülete, III., Zsigmond u. 114. sz. 1905–1940 között ebben a bérházban tantermekké alakított lakásokban folyt az oktatás
Az Árpád Gimnázium épülete 1940-től. Budapest, Nagyszombat u. 19.
Morvay Győző, tankerületi főigazgató, az Árpád Gimnázium első igazgatója (1902–1926). Festette: Bakász Lajos
Gáldy Béla, az Árpád Gimnázium igazgatója (1927–1942)
Latkóczy Mihály (1857–1906), Szépirodalmi író, irodalomtörténész, fordító, verselő, klasszika-filológus és történetíró. 1905–06-ban az Árpád Gimnázium tanára.
Pinkert Ede (1883–1911) természetrajz szakos tanár 1908–1911 között
Csallóközi Jenő (1869–1921) magyar–latin szakos tanár. 1917–1921 között tanított a gimnáziumban
Karádi Győző. Magyar–német szakos tanár 1920–1929 között
Dr. Máté Lajos. A gimnázium magyar–latin szakos tanára 1909-1930 között
Dr. Olgyai Bertalan. Magyar–latin–angol szakos tanár 1909–1931 között
Handlos Gyula (1894–1932) latin–görög szakos tanár 1921–1932 között
Vass Árpád. A gimnázium irodalom szakos tanára 1906–1932 között. Lelkészként is működött.
Schultz Ernő. 1923–1933 között a gimnázium matematika szakos tanára.
Frank Ferenc (1874–1935). 1911-től haláláig a gimnázium matematika–fizika szakos tanára.
Polgár Gy. Ödön (1883–1937). 1932–1936 között magyar–latin szakos tanár és gyorsírást is tanított.
Danczer Béla. Görög–latin szakos tanár 1929-től 1936-ig
Vasadi Balogh György. Történelem–földrajz szakos tanár 1919–1942 között. 1926-ban a gimnázium igazgatója.
Jancsó József (1890–1942). A gimnázium magyar–történelem szakos tanára 1936–1941 között.
Ágner Lajos (1878–1949), írói álnevein: Dolyáni Gyula, Kárpássy Alajos, Nippon Dzsin, Rimóczy Elek, magyar irodalomtörténész, orientalista, pedagógiai író. 1907–1938 között magyar, latin, görög és földrajz szakos tanár az Árpád Gimnáziumban
Lukinich Imre (1880–1950) történész
Marót Károly (1885–1963) klasszika-filológus
Szemere Samu (1881–1978) filozófiai író, esztéta. Az Árpád Gimnáziumban 1906–1920 között tanított
Várdai Béla (1879–1953) 1905–1913 között gimnáziumi tanár az Árpád Gimnáziumban, irodalomtörténész
Alszeghy Zsolt (1888–1970), 1909–1919 között gimnáziumi tanár az Árpád Gimnáziumban, irodalomtörténész
Kéky Lajos (1879–1946) 1905–1906 között magyar–latin szakos tanár az Árpád Gimnáziumban
Palágyi Menyhért (1859–1924) fizikus, 1903-tól számtant tanított az Árpád Gimnáziumban
Sajó Sándor (1868–1933) magyar és latin szakos tanár 1903-tól 1916-ig tanított az Árpád Gimnáziumban
Szepessy István, magyar–latin szakos tanár 1931–1941 között az Árpád Gimnáziumban
Szentkuthy Miklós (1908–1988) angol–francia szakos tanár 1948–1957 között az Árpád Gimnáziumban
Fejes Tóth László (1915–2005) matematika tanár 1944–1948 között az Árpád Gimnáziumban
Riesz Frigyes (1880–1956) matematika tanár 1902–1920 között az Árpád Gimnáziumban
Pintér Jenő. 1919–1939 az Árpád Gimnázium tankerületi királyi főigazgatója
Számadó László (1961–). 2002 óta matematikát tanít az Árpád Gimnáziumban
Serfőző Anikó (1955–). Németet tanított 1990–2015 között.
Az Árpád Gimnázium. Emléktábla. Hősi halottak. 1921. Kiss Ernő, Lehr András, Benyovits Árpád, Erőss Gusztáv, Fehér Sándor, Foerk Károly, Georgi József, Gleich Rudolf, Gyenes Sándor, Háry László, Kallós József, Kiss Jenő, Kratzer József, Láng Gyula, Nagy Sándor, Mervay Sándor, Pausz Béla, Schelling László, Simonyi-Semadam Sándor, Stiffel Vilmos, Szluha lászló, Sztracska József, Wacsek Gusztáv, Weszely Antal, Zádor Zoltán, Zboray Gyula
Az Árpád Gimnázium végzett növendékei. VIII. osztály. 1934. Osztályfőnök vitéz Benkő József. A 2-ik sorban a 7-ik, a 8-ik Frank Ferenc tanár
Az Árpád Gimnázium végzett növendékei. VIII. osztály. 1937. Ülő sorban a 3-iktól a tanárok: Bede István, dr. Zayzon Sándor, dr. Nagy Ferenc, dr. Biró Lajos Pál, Gáldy Béla igazgató, dr. Budaméry Béla, 9-ik Szerető Géza tanárok
↑ 1976-ban az Országos Műemléki Felügyelőség városképi jelentőségű műemlékké nyilvánította. Magyarország műemlékjegyzéke. Budapest, 1976
↑ Levente, Koncz: Árpád Alapítvány | Óbudai Árpád Gimnázium (hu-HU nyelven). (Hozzáférés: 2021. szeptember 14.)
↑ MELLÉKLETEK. www.arpad.edu.hu. (Hozzáférés: 2021. szeptember 15.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Óbudai_Árpád_Gimnázium&oldid=25270345”
Utoljára szerkesztve 2022. szeptember 14., 16:17-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 14., 16:17
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.