pt pt hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu ceb hu de hu de hu hu fr de hu hu hu en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar az ru bg br ca hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr lt he hbs_lat hy id it ja ka ko it lt mr nl nb pl pt ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat sv ta tr fy uz vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. december 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Kária témájú médiaállományokat.
Kária az ókorban Kis-Ázsia tizenkét tartományának egyike volt délnyugatra, Lüdia és Lükia között fekvő területeken helyezkedett el.
Kária határai voltak: északon a Messzogisz (Dsuma Dagh) hegység és Lüdia; keleten a Kadmosz (Baba Dagh) és Salbakos (Boz Dagh) és Phrügia, a többi oldalain a tenger. Legkiválóbb része a sok kanyarulatú és termékeny Meander völgye; a Meander főmellékfolyója a délről beömlő Marsyas.
Meander völgyét kivéve Kária nagyrészt hegyesnek mondható. A part felé a Torosz-hegység kiágazásai: Albakos, Latmos, Grion és Titanos (Milétosz közelében), Lida és Pedasos (Halikarnasszosz) mellett. A főbb öblök: a meandri (délkeleti szöglete a latmi), a jassi vagy a bargili és a kerami (Halikarnasszosz és Knidosz közt). Az első öbölbe ömlik az ország legnagyobb folyója, a Meander 4 mellékfolyójával (balfelől a Marsyas és Harpasos, jobbfelől a Lethaios és Gaison). A Meanderen kívül említendő a Kadmosz-hegységből jövő Kaltis. A számos tengeröböl már régen kereskedésre és hajózásra sarkalta az itt lakókat; leginkább kitűntek Halikarnasszosz, Knidosz és Milétosz, mely utóbbinak számos gyarmata is volt. A folyók völgyei sok gabonát, bort, olajat, fügét termettek, a hegyek dús legelőt nyújtottak.
A károk és rokonaik, a lelegek a partokon és szigeteken lakó hajósnép voltak. A tartomány belsejében eredetileg északon frígek, délen pizidek laktak; később még lüdök is keveredtek közéjük.
A 10. századdal hellén letelepedés kezdődik, előbb a iónok, majd a dórok kerültek többségbe, akik egy hexapoliszt hoztak létre (Knidosz és Halikarnasszosz a szárazföldön: Ialüszosz, Lindosz és Kameirosz Rhodoszon, Kosz, a hasonnevű szigeten (Kosz).
Régi királyaik a perzsák satrapáiként uralkodtak; régi fejedelmi székhelyük Mülasza volt; Milaszatól 10 km-el északra feküdt Labranda (Labraunda), Kária egyik legrégebbi városa, mára csak nagyrészt Zeusz templomának romjai maradtak fenn.
Kária kalózkodó és zsoldosszolgálatot teljesítő lakói i. e. 1500 körül ellepték a szomszédos szigeteket, de eljutottak Chius és Kréta szigetéig is, azonban 1200 tól a Föníciaiaktól függtek, akik számos kereskedelmi gyarmatot alapítottak közöttük, majd 1000-ben a görögökkel is mindjobban keveredtek, hatalmukba kerítve a nyugati partok legjobb kikötőit.
Északon főként a iónok vetették meg lábukat; gyarmataik voltak Milétosz, Müusz, Priéné, Iaszosz. A dórok délen foglaltak helyeket, a partvidék egy része a római időkben a Doris nevet is viselte.
Hat szövetséges városuk: Halikarnasszosz, Knidosz, Ialüszosz, Kameirosz, Lindosz, Kosz. Kária egyéb városai voltak még: Magnészia, Tralleisz, Alabanda, Nüsza, Antiokheia a termékeny Meander-völgyben, Idriasz (később Sztratonikeia) Mülaszától nyugatra, közelében Lagina a Hekaté-templom romjaival.
Kária a lüdiai, majd a perzsa és végül a syriai birodalomhoz tartozott, i. e. 129-től pedig a római Asia provinciához csatoltatott.
A Pallas nagy lexikona
Acci •  Ahhijava •  Armatana •  Arzava •  Assuva •  Callara •  Calpa •  Calvar •  Cippaszla •  Hajasza •  Hajasa-Azzi •  Hapalla •  Hatti •  Hattuszasz •  Hettita Birodalom •  Isuva •  Kanis •  Karkisza •  Kaska •  Kizzuvatna •  Kusszara •  Kuvalijasz •  Landa •  Lukka •  Luszna •  Másza •  Melíd •  Millavanda •  Mira •  Nenassza •  Pala •  Parthahuina •  Pitasszasz •  Puruszhanda (Parszuhanta) •  Szeha •  Szuhmu •  Tegaramma •  Tipijasz •  Iyalanda •  Tummana •  Tuvanuva •  Urartu •  Vahszuszana •  Vilusza
i. e. 1200 – 717
Asszíria •  Danuna •  Diauehi •  Gurgum •  Khalitu •  Hatti •  Hilakku •  Isuva •  Kammanu •  Kária •  Kaska •  Kimmerek •  Kulha •  Kumaha •  Kúe •  Lukka •  Meliténé •  Muskhi •  Müszia •  Sam’al •  Sfard •  Supria •  Szuhmu •  Szupa •  Tabaal •  Tuvana •  Urartu •  Zabaha
i. e. 717 – 40
Adiabene •  Armenia Magna •  Armenia Mikra •  Bithünia •  Egyiptom •  Galatia •  Gogaréné •  Hérakleia •  Ibéria •  Iónia •  Kappadókia •  Kimmerek •  Kommagéné •  Kordüéné •  Knidosz •  Lüdia •  Lükaónia •  Lükia •  Matüéné •  Méd Birodalom •  Pamphilia •  Paphlagonia •  Pergamon •  Perzsa Birodalom •  Phrügia •  Piszídia •  Pontosz •  Rhodosz •  Római Birodalom •  Szeleukida Birodalom •  Szinópé •  Szóphéné •  Trapezusz •  Tróasz
i. e. 40 – i. sz. 375
Armenia Maior •  Bithynia •  Cappadocia •  Commagene •  Cordyene •  Galatia •  Lycaonia •  Palmyra •  Pamphylia •  Parthia •  Pergamon •  Pisidia •  Pontus •  Rhodus •  Római Birodalom •  Sophene •  Szászánida Birodalom
Abbászida Kalifátus •  Armenia •  Armenia Mikra •  Aydın •  Bagdadi kalifátus •  Bizánci Birodalom •  Çandar-Ogullari •  Danismend Emirátus •  Dulkadir •  Dzsanik •  Eretna •  Germiyan •  Hamdánida Kalifátus •  Hamíd •  Ílhánida Birodalom •  Ikóniumi (Rumi Szeldzsuk) Szultánság •  Isfendiar-Ogullari •  Kajszita Emirátus •  Karaman •  Kartli •  Kastamonu •  Kilikia •  Lakónia Menteşe •  Nagyszeldzsuk Szultanátus •  Nikaiai Császárság •  Oszmán Birodalom •  Pervang •  Philadelphia •  Saharmen •  Saruhan •  Sivas •  Taron •  Tekke •  Törökország •  Trapezunti Császárság •  Vanand
Lásd még: Anatólia történelme
Ókorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kária&oldid=23342575”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. december 11., 18:40
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.