hu sk hu hu hu hu hu hu rm hu hu hu hu en hu hu hu hbs_lat hu hu hu ca hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu mt hu hu sv sk sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu sk hu hu sk hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en hu de sv hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz en az ru sv bg bn hbs_lat ca en id mzn hbs_lat de eo es et eu fa fi et fr fy lt gu he hi hbs_lat hy id es it ja ka kk ta ko cs lo lt lv en ml ms my mzn nl nb nb fr pa pl ps pt ro ru jbo en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv te en th ceb tr fy ur uz vi zh xmf zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 28.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az autokrácia (magyarul: egyeduralom, önkényuralom) olyan politikai rendszer, ahol a hatalom egésze egyetlen személy (vagy személyek kis zárt csoportja) kezében összpontosul, aminek a döntéseit nem korlátozzák külső jogi megkötések.[1]
Az autokrata olyan vezető, aki hatalmat gyakorol egy bizonyos területen, és ebben nem korlátozza senki vagy semmi. A hatalom birtoklását többek között a hagyománnyal, a kritikus erőforrások ellenőrzésével vagy a személyes karizmájával biztosíthatja.
Az autokratikus kormányzatoknak sokféle típusa van. A politikai szóhasználat általában különbséget tesz az autokratikus kormányzás totalitárius és hagyományos formái között.
Az autokrata vezetőre a köznyelvben használt hasonló fogalmak: despota, zsarnok, diktátor stb.
1 A szó története
2.1 Az autokrata hatalmi bázisa
3 Hasonló, de nem azonos fogalmak
Az autokrata szó a görög autokratôr (szó szerint "önmagát kormányzó") szóból ered. Az autokratôr a bizánci császárok egyik uralkodói címe volt (a latin imperator megfelelője) és használták a bizánci hagyományok közül sokat megtartó szláv uralkodók (cárok) is. Bizáncban, ahogy az más címek esetében is történt, az autokratôr cím idővel elértéktelenedett. Eredeti jelentése Bizáncban nem az uralkodó és az alattvalók viszonyára vonatkozott, hanem arra utalt, hogy az uralkodó hatalmát közvetlenül Istentől kapta.[2]
Az autokrata hatalmi bázisa[szerkesztés]
Bár az autokrata egyeduralkodó, neki is szüksége van valamiféle bázisra a hatalmi struktúrában: a személyes karizma, vagy a fizikai erő egymagában csak egy bűnözői csoport vezetője, vagy a társadalmi fejlettség kezdetleges szakaszaiban kormányzó vezető számára biztosíthat teljhatalmat. Az autokrata hatalmi bázisát biztosíthatják az előkelők, a katonák, a papság, vagy más csoportok, mint például egy domináns szerepbe juttatott párt. (Ezek azonban az autokrata ellen is fordulhatnak és megfoszthatják hatalmától.) Hoszni Mubárak egyiptomi elnök uralmát például "alkotmányos autokráciának" nevezte a Washington Post szerkesztőségi cikke.[3]
Vezető testületek szilárd autokráciában is létezhetnek, valós hatalmuk azonban nincs, döntési terüket az autokrata határozza meg és inkább az uralkodó személy karjának meghosszabbításaként működnek, mint politikaformálóként.
A hármas felosztást használta az uralom formája (forma imperii) szerint Immanuel Kant is (az egy ember uralmát ő is autokráciának nevezte), ehhez azonban hozzátett egy kettős felosztást a kormányzás módja szerint (forma regiminis vagy Regierungsart), ami szerinte a szuverenitás birtokosainak számánál fontosabb szempont: a köztársaság az, ahol a törvényhozás és a végrehajtás elválasztva működik, ennek ellentétpárja pedig a despotikus kormányzási mód.[4]
Hasonló, de nem azonos fogalmak[szerkesztés]
Az autokrácia eltér az oligarchiától, amely egy kisebbség uralma és a demokráciától, amelyben a hatalom a nép többségének kezében van.
Az egyeduralomtól elkülöníti a kevesek uralmát jelentő arisztokratikus rendszert és a sokak uralmát jelentő politeiát. (Ezek elfajzott változata nála az oligarchia, illetve a demokrácia – ma mindkettőt semleges jelentésben használjuk.)[5] A platóni-arisztotelészi hármas felosztás ma is általánosan használt, bár vannak, akik kevesebb kategóriát alkalmaznak és az autokráciát értékalapon a demokráciával állítják szembe.
Nem azonos a totalitarianizmussal sem, amely egy olyan rendszer, ahol az állam az élet és a civil társadalom minden területének ellenőrzésére törekszik.[6] A totalitarizmus speciálisan azokra a modern rezsimekre utal, amelyek az 1920-as, illetve 1930-as évektől formálódtak ki.
Nem szinonim az autokráciával a katonai diktatúra sem, mivel a katonai diktatúrák, mint a dél-amerikai junták esete is mutatja, gyakran a "kollektív elnökség" formáját öltik. Ugyanakkor az autokrácia lehet totalitariánus is és felöltheti a katonai diktatúra formáját is.
A monarchia abban különbözik az autokráciától, hogy előbbi a hatalom örökletes voltára utal, az utóbbi azonban nem feltétlenül (bár az autokratôr címet örökletes uralkodók is használták). Jelentős különbség az is, hogy egy monarcha hatalma nagyon korlátozott lehet. A történelem folyamán sok monarcha uralkodott autokratikus módon (erre hajlottak például az abszolút monarchiák). Az alkotmányok bevezetésével a monarchák hatalma fokozatosan csökkent és egyre inkább választott testületek kezébe került át, bár autokratikus monarchiák egészen a legutóbbi időkig léteztek.
Arisztotelész államformatanában (Politika) Platón nyomán kétféle módját különbözteti meg az egyeduralomnak. A királyságban az egyeduralkodó a közjó érdekében is gyakorolhatja hatalmát. Ennek elfajzott változata Arisztotelész szerint a türannisz.
↑ Autocracy: A Glossary of Political Economy Terms - Dr. Paul M. Johnson. webhome.auburn.edu. (Hozzáférés: 2020. november 6.)
↑ Sashalmi Endre: Autokrácia, abszolutizmus, isteni jogalap: a 16-17. századi moszkvai hatalmi ideológia fő jellemzői és tipológiája
↑ Archivált másolat. [2005. február 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. február 13.)
↑ Hague, Rod; Harrop, Martin; McCormick, John (2016). Comparative government and politics : an introduction (Tenth ed.). London: Palgrave. ISBN 978-1-137-52836-0.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Autokrácia&oldid=24688915”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 16., 11:57
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.