hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en ceb hu hu hu hu nl hu hu hu hu en hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Biolumineszcenciáról beszélünk, ha valamely élő organizmusban egy kémiai reakció fény (foton) kibocsátásával jár. A világításnak számos, a túlélést segítő szerepe van: a táplálék csalogatása, a támadó elijesztése, lehet továbbá párválasztási segédeszköz is, illetve akár egyszerre több funkciót is betölthet ezek közül.
A legismertebb biolumineszcens élőlény a szentjánosbogár, melynek mintegy 2000 faja ismert, ezek mindegyike képes fény kibocsátására. A fény termelődése a legtöbb fajnál a potroh elülső részén történik.
Ennek a dél-amerikai trópusi pattanóbogárnak a fénykibocsátása olyan erős, hogy a bennszülöttek lámpásként használják.
A Dél-Amerikában őshonos, Phengodidae családba sorolt bogár lárvája kétszínű fényt bocsát ki. Testének két oldalán tizenegy pár zöld, a fején két vörös pont található. Ha biztonságban érzi magát, csak a vörös pontok világítanak, de ha megzavarják, felvillantja zöld fényeit is. Ilyenkor úgy fest, mint egy vasúti szerelvény, ezért egyes helyeken csak vonatkukacnak nevezik.
Egyes holyvafajok (Xantholinus) lárvái
Kizárólag csak a Csendes- és az Atlanti óceán szigetvilágának környékén él. A hasán levő lámpás segítségével kutat élelme után, ezek általában más halak lakomájából visszamaradó húsdarabok.
A kristály medúza (Aequorea victoria) kék fény hatására zöld fényt bocsát ki magából, a szervezetében található a zöld fluoreszkáló fehérje, a GFP miatt.
Ezek az egysejtűek akkor világítanak, ha mechanikai stressz éri őket, és nagyon kis nyomásváltozásokra is reagálnak. A Karib-tengeren, Puerto Rico közelében egyes öblökben igen nagy számban fordulnak elő. Itt a vizet ért legkisebb zavar is kiváltja a világító reakciót, ami a csónakok közelében vagy akár az úszó ember által megkevert vízben megdöbbentő fényeffektusokat eredményez. A Mexikó déli részén található Manialtepec-tóban a páncélos ostorosok okoznak biolumineszcenciát.[1]
Az egér mindenütt fluoreszkált gerjesztőfény alatt, kivéve a vörösvértestjeit és a szőrszálait.
Különböző színekben világító baktériumok
Japánban olyan génmódosított főemlőst hoztak létre, amelynek zölden világít a bőre, és ezt a tulajdonságot utódaira is át tudja örökíteni. Az állat a Brazíliában honos fehérpamacsos selyemmajom (Callithrix jacchus). Ultraibolya fénnyel megvilágítva a bőre zöldesen fluoreszkál. Az idegen gént, amely zöld fluoreszkáló fehérjét (GFP) kódol, egy vírussal juttatták be majomembriókba, ezeket azután pótanyák méhébe ültették be.
A zöld egerek nyomában
Biolumineszcencia - Fénypontok az éjszakában
Hogyan világít a szentjánosbogár?
Second record of bioluminescence in larvae of Xantholinus Dejean (Staphylinidae, Xantholinini) from Brazil.Revista Brasileira de Entomologia 54(1): 147–148, março 2010.[1]
↑ Laguna de Manialtepec: mangles, bioluminiscencia y más bellezas naturales (spanyol nyelven). México Desconocido. (Hozzáférés: 2018. augusztus 16.)
Bioluminescent lagoon in Puerto Rico reveals stunning glow Archiválva 2009. november 20-i dátummal a Wayback Machine-ben
Ormos Pál: A fény a biológiában
Ez a biológiai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Biolumineszcencia&oldid=24744404”
Utoljára szerkesztve 2022. március 7., 08:26-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. március 7., 08:26
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.