hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu de sv da ca ca sv nl ca hu oc hu fr als ca de hu ca fr de ca ca hu de fr ca de de ru fr de de ca hu fr pl en es de fr fr oc oc en hu ta de de oc de ca ru ca de zh hu en ca en ca sk de oc ca oc en hu zh en zh it oc ca eu oc ar ca hu en fr en en ca ro fr ca es de hu de en en ca en en fr fr oc en hu es ca eo de de it fr ast de de hu en de de de el ar oc ca zh ca hu en fr ca ca ca ca ca ca ca ca hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar arz en en sv az ku uz bcl lt ru sv bg br hbs_lat ca en mhr mzn hbs_lat vi cy da de fr el ca eo es et eu ast fa fi et nn fr da fy de ja gd lt de he hi hbs_lat hy it id es is it ja sv ka kk ko ku pl it lb hbs_cyr it it en fr lt lv en ru en en mr ms my ru ceb it nds af nl nb nb fi tl fr ta pl pnb pt io ro ru ru bxr jbo hbs_lat de en sk sl sq hbs_lat nl en sv hu ta en th tr ceb tr oc fy ur uz fr vi ceb pl zh xmf he en zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. április 16.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A 14. század az 1301–1400 közötti éveket foglalja magába.
1.1 Európa és a Mediterráneum
A fekete halál (pestisjárvány) terjedése Európában
A Földközi-tenger keleti felének térsége 1389-ben
A Litván Nagyfejedelemség területének növekedése
1309: a Német Lovagrend megszerzi Gdańskot. A nagymester Velencéből Marienburgba költözik.
A 14. század a lovagrendi állam fénykora.
1309: V. Kelemen pápa a székhelyét Rómából Avignonba teszi át. Megkezdődik "a pápák avignoni fogsága", mely 1377-ig tart.
1310: A johannita lovagrend megtelepedik Ródosz szigetén
1316–1341: Gediminas litván nagyfejedelem, hódításaival a litván nagyhatalom megalapítója
1325–1340: I. (Kalita) Iván moszkvai nagyfejedelem. Az orosz egyház fejét, a Kijevből Vlagyimirbe menekült metropolitát Moszkvába költözteti. A Moszkvai Nagyfejedelemség az egyik legtekintélyesebb orosz állammá lesz.
1331–1355: Dusán István (IV. István Uroš) rövid életű szerb nagyhatalmat alapít a Balkánon.
1333: III. (Nagy) Kázmér lengyel király uralkodásának kezdete; a Piast-dinasztia utolsó, egyben legjelentősebb uralkodója. (ur. tart: 1370-ig). Galícia megszerzésével megindítja Lengyelo. keleti terjeszkedését. 1364-ben megalapítja Kelet-Európa első egyetemét Krakkóban (→ Krakkói Egyetem).
1335: Luxemburgi János cseh király a visegrádi szerződésben biztosítja magának a lengyelekkel szemben Szilézia uralmát.
1337: Kitör a „százéves háború” Anglia és Franciaország között (1453-ig tart)
1346: crécyi csata - bevetett új fegyverekkel és taktikákkal
1340: XI. Alfonz kasztíliai király visszaveri az afrikai mórok utolsó invázióját
1341: III. Andronikosz császár halála után belső háború tör ki a Bizánci Birodalomban. A császárság két évtizeden belül összeomlik a szerb Dusán István és az oszmánok csapásai alatt.
1347: IV. Károly német-római császár uralkodásának kezdete (tart: 1378-ig)
1347 – 1351: Fekete halál – hatalmas pestisjárvány, Európa lakosságának 30–40%-a hal meg
1343–1382: I. Johanna nápolyi királynő uralkodása alatt megkezdődik a Nápolyi Királyság egy évszázadon át tartó anarchiája
1353–1391: I. Tvrtko, a független Bosnyák Királyság megalapítója
1354: Az oszmán törökök behatolnak a Balkánra; Gallipoli bevétele
1362: Az oszmánok meghódítják Drinápolyt, mely 1453-ig (Konstantinápoly bevételéig) a fővárosuk lesz
1371: Marica menti csata: I. Murád oszmán szultán legyőzi a szerbeket és a velük szövetséges bolgárokat és románokat (Havasalföld)
1378: Két pápát választanak; megkezdődik a nagy nyugati egyházszakadás
1381: a Wat Tyler vezette angliai parasztfelkelés
1385: Krevai unió: lengyel-litván perszonálunió. A hatalmas kiterjedésű litván állammal létesült (1492-től tartós) perszonálunió Lengyelországot nagyhatalmi rangra emeli (→ Lengyel–Litván Unió)
1386: Sempachi csata: a svájciak győzelmükkel biztosítják függetlenségüket a Habsburgoktól
1389: Rigómezei csata: a törökök megsemmisítik Lázár szerb cár seregét és szövetségeseit
I. Bajazid szultán (1389–1402) adófizetőjévé teszi Szerbiát, befejezi Bulgária, Thesszalia és Makedónia meghódítását
1385 – 1402: Gian Galeazzo Visconti, Milánó ura. Meghódítja csaknem egész Észak-Itáliát, és 1395-ben megszerzi a császártól a milánói hercegi címet. Ő kezdi meg a milánói dóm építtetését.
1393: Török kézre jut Trnovo, a bolgár főváros. A bolgár állam 1878-ig török uralom alá kerül.
1396: Nikápolyi csata: magyar–francia–havasalföldi és egyéb csapatokból álló keresztes had összecsapása az Oszmán Birodalom török-szerb seregével
1397: Dánia, Norvégia és Svédország megkötik a kalmari uniót, amely szentesíti a 3 ország I. Margit dán királynő alatt létrejött perszonálunióját
1399: II. Richárd angol királyt a parlament megbuktatja. Unokatestvére, IV. Henrik személyében a Lancaster-ház lép a trónra.
A skót szabadságharc győzelme az angolok ellen
Kiskirályok uralmi területei a 14. század elején
A magyar-lengyel perszonálunió és a hűbéres területek 1370-ben, I. (Nagy) Lajos idején
1301: Az Árpád-ház kihalása és a vegyesházi királyok uralkodásának kezdete
Az Anjou-ház erősen központosított uralma és gazdasági reformjai
1308: Az Anjou-házból származó Károly Róbert lesz a király
1312: Károly Róbert legyőzi az Abákat, a felvidéki tartományurak (kiskirályok) egyesített seregét a rozgonyi csatában
1325: Károly Róbert bevezeti az aranyforintot.
1342: Meghal Károly Róbert, fia, I. (Nagy) Lajos uralkodik
1358 körül: Elkészül a Képes krónika
1365: I. Lajos betör Észak-Bulgáriába és beveszi Vidin városát
1367: Pécsi Egyetem alapítása (valószínűleg 1390-ig működött)
1370: Lengyelországban kihal a Piast-dinasztia főága. A trónt I. Lajos foglalja el (magyar-lengyel perszonálunió)
1372–81: Velencei–magyar háború a Dalmácia feletti uralom miatt
1375–77: Török elleni háború
1387: Luxemburgi Zsigmond lesz a király.
1390: Az első török betörés magyar területre
Timur Lenk birodalma, főbb hadjáratai és az ázsiai térség 1400 körül
Alauddin Hildzsi (wd) (1296–1316) Delhi szultánja részben megsemmisíti, részben függőségbe kényszeríti a Dekkán hindu fejedelmeit.
Dél-India nagyobb része tartós muszlim uralom alá kerül.
1335: Széthullik az ilhánok perzsa birodalma
1338-tól: Japánban az Asikaga-családból származó sógunok uralkodnak.
1368: A Mongol Birodalom vége.
Kínában a mongol Jüen dinasztiát a Ming-dinasztia váltja fel
Szingapúr tengeri kereskedővárosának felemelkedése a Maláj-félszigeten
1370 körül Timur Lenk ragadja magához a hatalmat Közép-Ázsiában
Meghódítja Perzsiát, 1393-ban a mai Irakot, 1395-ben szétzúzza az Arany Hordát, 1398-ban, indiai hadjáratán kifosztja Delhit, végül Ankaránál, az új oszmán nagyhatalom fölött is győzelmet arat.[1]
Timur az utolsó nagy ázsiai hódító.[1] Óriási birodalma halála után azonnal széthullik (1405).
A mai Nigéria területén a Benini királyság (wd)
Nagy Zimbabwe (wd) állam fénykora
A század közepén felépül Tenochtitlan azték város
A kínai eredetű lőport először alkalmazzák Európában katonai célokra. (A tűzfegyverek széles körben csak a 15. század közepén terjednek el.)
Terjed az ágyú használata
A mechanikus óraszerkezet feltalálása
A felülcsapó vízkerék alkalmazása révén (magas hőmérséklet előállítása fújtatókkal) Németországban megszületik a vasöntés tudománya és fellendül a vaskohászat (→ hámorok)
Isteni színjáték, Dante elbeszélő költeménye
A firenzei pestis nyomán Boccaccio megírja fő művét, a Dekameront
Geoffrey Chaucer, az angol irodalmi nyelv megteremtője megírja a Canterburyi meséket
Lásd még: Középkori latin irodalom
Lásd még: Középkori magyar irodalom
Az avignoni pápai palota
Az olasz trecento művészete, a firenzei reneszánsz előkészítése
Gótikus stílus a művészetekben
érett vagy dekoratív gótika (1250–1360)
késői vagy függőleges gótika (1360–1550)
a középkori zene új művészete az ars nova Franciaországban. Kiemelkedő képviselője Guillaume de Machault.
John Wycliffe oxfordi professzor, a reformáció előfutára. Írásaival az egyház világi uralma ellen küzdött, követelte az egyházi birtok, a kolostorok, sőt a pápaság megszüntetését, és így előkészítette Husz János működését.
Lásd még: A kereszténység kronológiája#14. század
Lásd még: Pápaság a középkorban#A késő középkor (1300 után)
III. Edward, angol király
Timur Lenk, mongol uralkodó
Francesco Petrarca, itáliai költő
Giovanni Boccaccio, itáliai író
Geoffrey Chaucer, angol költő
Giotto di Bondone, itáliai festő
Ambrogio Lorenzetti, itáliai festő
Dante Alighieri, itáliai író
Marco Polo (1254 – 1324) velencei utazó, író
Eckhart mester (kb. 1260 – 1327/1328) a misztikus teológia képviselője
John Wycliffe (1320–1384), előreformátor
Károly Róbert, magyar király
I. Lajos magyar király
Luxemburgi Zsigmond magyar király
Toldi Miklós magyar nemes, vitéz, ispán
Megjegyzés: A 14. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.
A Wikimédia Commons tartalmaz 14. század témájú médiaállományokat.
↑ a b Engel Pál: Világtörténet évszámokban
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=14._század&oldid=23784064”
Lefordítandó cikkekre való utalást tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. április 16., 08:29
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.