hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu be ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
(1887–1922) magyar irodalomtörténész, műfordító, pedagógus, egyetemi tanár
Emléktáblája a budapesti Eötvös József Gimnáziumban
1922. április 25. (34 évesen)
Király György és Szvetkovits Adél fia. A Budapesti Egyetem magyar-német-latin szakán végzett; itt Katona Lajos és Riedl Frigyes oktatták. 1909-ben lett bölcsészdoktor. 1909–1918 között a Reáltanodában tanított. 1919-ben a Tanácsköztársaság idején néhány hónapig a Budapesti Egyetemen adott elő. 1919 őszén emiatt elvesztette állását. A Független Szemle irodalomkritikusa és a Nyugat főmunkatársa volt.
Ősköltészetünkről szóló könyvének a hun mondavilágra vonatkozó kritikus része nagy vitát kavart. A széphistóriákról, Balassi Bálintról, Zrínyi Miklósről, Mikes Kelemenről, Vörösmarty Mihályról írt dolgozatai mellett a magyar s az európai irodalmak kölcsönhatásáról, kapcsolatairól értekezett. Vitázott Thaly Kálmánnal a kuruc balladákról. Francia, angol és amerikai írókat fordított, köztük Guy de Maupassant, Émile Zola, Anatole France, Romain Rolland, Edgar Allan Poe műveit.
A kuruc balladák hitelességének kérdése (1915)
Világbíró Sándor mondája régi irodalmunkban (1918)
Heltai Gáspár: Egy nemes emberről és az ördögről való história... (1920)
A Cyrus monda széphistóriáinkban (1921)
A magyar ősköltészet (1921) Online
Őszi harmat után - Istenes, vitézi és virágénekek. Összegyűjtötte Király György. Gyoma, 1921. Online
Aurora - Anthologia a magyar költészet fénykorából. Összeállította Király György. Gyoma, 1921. Online
Koszorú a magyar költészet virágaiból. Összeállította Király György. Gyoma, 1921. Online
↑ BnF források (francia nyelven)
↑ Halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 808/1922. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. november 17.)
Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 963-8607-10-6
Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó Kiadó, Budapest, 1999 ISBN 9-638157-91-7
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967.
Magyar néprajzi lexikon III. (K–Né). Főszerk. Ortutay Gyula. Budapest: Akadémiai. 1980. ISBN 963-05-1288-2
A magyar Wikiforrásban további forrásszövegek találhatóak
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Király_György&oldid=23264619”
Utoljára szerkesztve 2020. november 17., 21:15-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. november 17., 21:15
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.