hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu es hu en war hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de id de hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id ceb it la pl hbs_lat hu hbs_lat en la ca en hu en id hu la en en hu it de en hu ceb it ceb ceb id en hu en war de it hu nl la la es hu en war de en hbs_lat war de de ceb tl hu en la en en la de en en sv en en ceb it es en la it sv nl hu en la la la en vi de it en sv it sv nl la war ceb ceb la sv sw en sv hu de en hbs_lat it en la la la ro ceb hbs_lat de en fr ms de ceb de en en la en hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk a virágról szól. Hasonló címmel lásd még: Liliom (egyértelműsítő lap).
A liliom (Lilium) a liliomfélék (Liliaceae) családjának és egyúttal a liliomformák (Lilioideae) alcsaládnak is névadó nemzetsége, mintegy 90 fajjal. Mivel több faját is dísznövényként termesztik, különféle fantázianeveken megszámlálhatatlanul sok hibridjét, illetve változatát forgalmazzák.
A Wikifajok tartalmaz Liliom témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Liliom témájú médiaállományokat és Liliom témájú kategóriát.
7 A liliom a kultúrában
A fajai nagyrészt a földgömb északi területein, Ázsiában, Európában és Észak-Amerikában terjedtek el. Az első termesztett liliom Európában a görög liliom (L. chalcedonicum) volt – ekképpen a liliom a legrégebben termesztett kerti virág. Amerika felfedezése után az onnan behozott fajok – mint például a kanadai liliom (Lilium canadense) és a mocsári liliom (Lilium superbum) – hamarosan meghonosodtak az európai kertekben, amíg a sokkal változatosabb rózsafélék fokozatosan ki nem szorították őket. A ma legismertebb ázsiai fajokat a 17–18. században fedezték fel holland és angol kutatók, és az 1850-es évek táján jelentek meg Európában. Ezeknek köszönhető a liliomok termesztésének újabb fellendülése.
Magyarországon főleg a vad-félvad, botanikai liliomfajok hagymatermesztése terjedt el. Ezek igényei ugyanis nálunk általában kielégíthetők. A vágott virágra nemesített többszörös hibridek a mi éghajlatunkon nem mindig télállóak, és talajigényük is különleges.[1]
Ültetés előtt lazítsuk meg a talajt 35-40 cm mélységben. A mély ültetés ösztönzi a szárak fejlődését, és késlelteti a talaj felmelegedését. A liliomok megbízható virágzásához hat-nyolc óra közvetlen napfény kell naponta, ezért árnyékos helyre ne telepítsük. Takarjuk le a talajt levelekkel vagy jól rothadó szerves anyaggal legalább 5 cm vastagságban, ezzel javíthatjuk a talaj vízelvezetését és csökkenthetjük annak felmelegedését. Nyáron ne hagyjuk kiszáradni talajukat. A száraz, forró környezetet nem viselik el.[1][2]
Évelő, hagymás növény a hagymája pikkelyes. Levele váltakozó vagy örves állású. Több faj egy méternél is magasabbra nő, ezek szára gyakran nem bírja el a virágok tömegét. A viráglepel hat sziromból áll. A lapos mag háromélű toktermésben fejlődik, és csak rövid ideig csíraképes.
Fajait megjelenésük szerint négy csoportra oszthatjuk:
1. Néhány faj virága nagy, hosszú csöves, tölcsér alakú, hosszú nyélen ülő levele pedig nagy, szív alakú. Ilyen például az óriás liliom (L. giganteum).
2. A hosszan csüngő virágú és keskeny levelű liliomok kivétel nélkül Délkelet-Ázsiából származnak. Ilyen például a bambuszliliom (L. japonicum) és a L. longiflorum.
3. A harmadik csoport virágai harang alakúak, csüngők vagy fölállók. Ilyen az Elő-Ázsiából származó fehér liliom (L. candidum) és az aranycsíkos liliom (L. auratum).
4. A negyedik csoportba a turbánforma (vagy török) liliomokat sorolhatjuk. Ezek szirma nagyon, a török turbánhoz hasonlóan visszagöngyölődik. Ilyen például a hazánkban védett turbánliliom (L. martagon) és a Kelet-Ázsiából származó tigrisliliom (L. tigrinum)
Az európai és az ázsiai fajok többségének hagymái koncentrikusak, az észak-amerikaiak rizómaszerűek.
A napfényes vagy félárnyékos, szélmentes helyet, a sok tápanyagot tartalmazó, jó vízvezető talajt és a nedvességet szereti. Ültetés előtt a talajt mélyen fel kell lazítani. Célszerű a szabadban teleltetni. A levélszáron megjelenő sarjhagymákkal, a föld alatti, hajtás eredetű sarjhagymákkal vagy leválasztott hagymalevelekkel szaporíthatjuk. A magról vetett példányok 5-6 év alatt fordulnak csak termőre.
Legfontosabb kártevője a vízipocok, ami ellen a virágokat gyakran dróthálóval védik.
A természeti népek több faj hagymáját ették.
Illatos olajával (Oleum liliorum alborum) a fülfájást és az égési sérüléseket kezelték. A tüzes liliomból (L. bulbiferum) asphodeli spurii néven vizelethajtó szert nyertek, de külsőleg is alkalmazták a bőrkiütések, kelések puhítására és tisztítására.
aranycsíkos liliom (Lilium auratum )
tüzes liliom (tűzliliom) (Lilium bulbiferum)
kanadai liliom (Lilium canadense)
fehér liliom (Lilium candidum)
görög liliom (Lilium chalcedonicum)
kínai liliom (Lilium davidii)
tajvani liliom (Lilium formosanum)
óriás liliom (Lilium giganteum)
embermagas liliom (Lilium henryi)
húsvéti liliom[3] Lilium longiflorum
nepáli liliom (Lilium nepalense)
keleti liliom (Lilium orientalis)
pireneusi liliom (Lilium pyrenaicum)
mocsári liliom (Lilium superbum)
Kehely alakú virágai vannak az aranycsíkos liliomnak.
A Dunántúlon és középhegységeink erdeiben nő a védett turbánliliom.
Az igen ritka tűzliliom főleg a Bükki Nemzeti Parkban fordul elő, és elsősorban szépsége miatt igen veszélyeztetett.
A liliom a kultúrábanSzerkesztés
A tavasz szimbólumaként Akrotiriben
Fra Filippo Lippi: Mária királynő című festménye az 1440-es évekből
sir Edward Burne-Jones: Sir Galahad, Bors és Percival a Grál keresése közben
A fehér liliom (L. candidum) képe már egyiptomi síremlékeken is látható. Vitatott, hogy a Bibliában többhelyütt is szereplő liliom melyik faj, egyes nézetek szerint a fehér, mások szerint a királyliliom (L. regale). A rómaiak Junónak szentelték, számukra a reménység szimbóluma és a trónörökös jele volt. A régi római pénzeken spes populi Romani felirattal liliom díszlett. A kereszténység a zsidóktól vette át, mint a tisztaság és ártatlanság jelképét.
Az északi germán legendában egy angyal liliomszállal ajándékozta meg I. Klodvig frank királyt, amikor áttért a keresztény hitre. A keresztény érzelmű francia királyok ezért 1197 táján családi címerükbe iktatták a fehér liliomot, amely idővel a Bourbon-ház fő jelképévé vált. A liliom a heraldikában aránylag leggyakrabban előforduló virág. Három levélből áll: a középső alul-felül hegyes, a két oldalsó lehajlik. A három levelet szalag köti át. Azt a liliomot, amelynek az alsó része hiányzik, „cleve”-nek nevezték. Keleten már a 11. században használták szövetmintának; föltételezhetően onnan, mór közvetítéssel került át fleur de lis név alatt a francia, később a német heraldikába. Nemcsak a címerben, de a koronában, sisakokon, kereszteken stb. is megtalálhatjuk.
Több uralkodó alapított liliomrendet:
I. Antequerai Ferdinánd, Aragónia királya 1413 táján,
III. Pál pápa 1546-ban,
X. Károly francia király még Artois grófjaként 1814-ben.
Ázsiai kultúrákban azt tartották, hogy segít a bajokat elfelejteni, a démonok és kísértetek pedig tartanak tőle.
Liliomot gyakran ajándékoztak fiatal lányoknak, asszonyoknak születésnapjukra vagy házasságkötésük alkalmából, hogy fiúgyermeket hozzon.
Szigligeti Ede: Liliomfi című színműve (1849) a legtöbbet játszott klasszikus magyar vígjáték. Először Janovics Jenő vitte filmre 1915-ben, majd Makk Károly 1954-ben rendezett belőle rendkívül sikeres filmet.
Molnár Ferenc Liliom című színművét 1909-ben mutatták be.
Bíró Lajos 1910-ben írta Sárga liliom című szomorújátékát.
Honoré de Balzactól A völgy liloma és Anatole France: A vörös liliom című szalonregénye a francia irodalom klasszikusai közé tartozik.
France regényéről kapta a címét Erdődy János: A Vörös Liliom városa című történelmi elbeszélésfüzére.
Benedek Elek egyik meséje A kék liliom.
↑ a b Schmidt Gábor: Évelő dísznövények termesztése, ismerete, felhasználása. Budapesti Corvinus Egyetem Kertészettudományi Kara. 2007, ISBN 978-963-286-343-6
↑ Liliomok Tűzliliom Tigrisliliom Királyliliom. https://www.tuja.hu
↑ Édenkert (2014. december 14.)
Magyar nagylexikon XII. (Len–Mep). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2001. 136. o. ISBN 963-9257-07-9
A Pallas nagy lexikona
Gazlap – Tulipán, nárcisz, liliom
A liliom gondozása, ültetése és szaporítása
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Liliom_(növénynemzetség)&oldid=25018118”
Utoljára szerkesztve 2022. június 15., 08:50-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. június 15., 08:50
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.