hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu sk eo hu cs hu hu hu hu sv hu sk hu hu hu cs hu cs hu nb tr en hu fr fr de nl pt eo es hu hu hu hu hu en es sv hu hu hu hu de hu hu en hu lt sk es hu es es en eo es hu hu sv hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu fr hu hu hu pl hu cs hu hu hu sv hu hu hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Népies stílusú építészet Magyarországon – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 14. 44 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a 20. század első felének magyar népi motívumokat követő műépítészeti stílusával foglalkozik. A valódi népi művészetet a Magyar népi építészet szócikk tárgyalja. A népi elemeket a szépirodalomban felhasználó stílussal a népiesség foglalkozik.
A fővárosi Állatkert madárházának bejárata
A népies stílus 20. század eleji magyar építészeti stílus, egyesek szerint nem is önálló, hanem a szecesszió egyik irányzata, ezért népies szecesszió néven is szokták emlegetni. Másik gyökere az Arts and Crafts movement („Művészetek és Kézművesség”) mozgalom volt.[1]
A népies stílus a szecesszióból fejlődött a magyar népi építészet hatására. Ugyan magyar népi motívumok már a szecessziós épületeknél megjelentek (pl. Iparművészeti Múzeum, Szabadkai zsinagóga), a népies stílus újításként nem elsősorban erre, hanem az egyes épület-szerkezetek láttatására, a falfelületek és nyílászárók arányaira helyezte a hangsúlyt, ezért ezeknek az épületeknek a külseje gyakran egyszerű, puritán a szecessziós épületekhez képest. A díszítések – ha megmaradtak – inkább az épületek belsejében nyertek nagyobb fontosságot. A stílus jellemzője a magastető és a torony, a zsindelyezés, a külső tartógerendák, a részleges terméskőburkolat, a fehérre meszelt külső falak, és a stilizált népi motívumok használata.
Kós Károly (1883–1977): A Fővárosi Állat- és Növénykert épületei, a budapesti Kós Károly tér épületei, sepsiszentgyörgyi Székely Nemzeti Múzeum, kolozsvári Kakasos templom[2][3]
Zrumeczky Dezső (1883–1917): a budapesti Áldás Utcai Általános Iskola, A Fővárosi Állat- és Növénykert épületei, a budapesti Kós Károly tér főkapuja[4]
Lajta Béla (1873–1920): a budapesti Salgótarjáni utcai zsidó temető bejárati épülete, a budapesti zsidó Vakok Intézete, a budapesti Chevra Kadisa gyógyíthatatlan betegek otthona (későbbi műveire a korai modern stílus a jellemző)[5]
Toroczkai Wigand Ede (1869–1945): a tatai Vaszary János-villa[6]
Eberling Béla (1881–1954): a kispesti rendőrpalota
Schodits Lajos (1872–1941): a budapesti Népszálló, a budapesti Wekerletelep egyes épületei[7]
Györgyi Dénes (1886–1961): a budapesti Városmajor utcai Elemi iskola, a Debreceni Orvostudományi Egyetem Klinikái
Marschalkó Béla (1884–1962): az ózdi Velence-telep[8]
Balogh Lóránd (1869–1945): a Budapesti Fazekas Mihály Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium, az Óbudai gázgyár tiszviselőtelepének egyes épületei[9]
Reichl Kálmán (1879–1926): az Óbudai gázgyár tiszviselőtelepének egyes épületei[9]
Weiss Albert: az Óbudai gázgyár tiszviselőtelepének egyes épületei[9]
Kotál Henrik: a budapesti Wekerletelep egyes épületei
Kismarty-Lechner Loránd (1883–1963): a budapesti Wekerletelep egyes épületei[10]
Árkay Aladár (1869–1932): a budapesti Fasori református templom, Városmajori Jézus szíve kistemplom[11]
Medgyaszay István (1877–1959): az ógyallai Szent László-templom, a rárósmúlyadi Szent Erzsébet-templom, a budapesti Kelenföldi református templom[12]
Mende Valér (1886–1918): gyöngyösi Heves Megyei Általános Takarékbank, Lakóház, Budapest, Attila út 91.[13]
Jánszky Béla (1884–1945): kecskeméti Városi Kaszinó, zebegényi római katolikus templom.
Szivessy Tibor (1884–1963): budapesti hűvösvölgyi Markus Emilia-villa.
Kozma Lajos (1884–1948): több lakóépület Budapesten. Egyesek az irányzathoz sorolják, bár műveinek jelentős részén az egyszerű, szögletes modern stílus fedezhető fel.
Sándy Gyula (1868–1953): Nádorvárosi evangélikus templom.
Ray Rezső Vilmos (1876–1938): Pesterzsébeti református templom.
A budapesti Áldás Utcai Általános Iskola
A budapesti Fasori református templom
A budapesti Fasori református templom udvarának kapuja
A budapesti Salgótarjáni Utcai Zsidó Temető bejárati épülete
A budapesti Zsidó Vakok Intézete
A budapesti Zsidó Vakok Intézetének kapuja
A budapesti Chevra Kadisa gyógyíthatatlan betegek otthona
A budapesti Wekerletelep néhány épülete
A budapesti Wekerletelep egyik épületének bejárati kapuja
A budapesti Wekerletelep egyik épülete
A budapesti Wekerletelep Kós Károly terének kapuja
A budapesti Állatkert Majomháza
A budapesti Állatkert Rágcsálóháza
A budapesti Állatkert Indiaháza
A sepsiszentgyörgyi Székely Nemzeti Múzeum
A kolozsvári Kakasos templom
Az Óbudai gázgyár tiszviselőtelepének óvodája
Az Óbudai gázgyár tiszviselőtelepének egyik lakóépülete
↑ Archivált másolat. (Hozzáférés: 2020. június 5.)
↑ a b c http://www.kitervezte.hu/epuletek/ipar-mezogazdasag/obudai-gazgyar-es-tiszviselotelep
Kampis Antal: A magyar művészet a XIX. és XX. században; s.n., Budapest, 1968 (Minerva zsebkönyvek)
Nagy Gergely: Magyar építészek, Kossuth Kiadó, Budapest, 2004, ISBN 963-09-4503-7, 70–81. o. (Thoroczkay Wigand Ede, Kós Károly, Zrumeczky Dezső, Lajta Béla, Medgyaszay István és Árkay Aladár életrajzai)
Művészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Copf és XVI. Lajos-stílus
Albánia ·  Ausztria ·  Belgium ·  Bosznia-Hercegovina ·  Bulgária ·  Ciprus ·  Csehország ·  Dánia ·  Egyesült Királyság ·  Észtország ·  Fehéroroszország ·  Finnország ·  Franciaország ·  Görögország ·  Hollandia ·  Horvátország ·  Írország ·  Izland ·  Lengyelország ·  Lettország ·   ·  Litvánia ·  Macedónia ·  Moldova ·  Montenegró ·  Málta ·  Norvégia ·  Németország ·  Olaszország ·  Oroszország ·  Portugália ·  Románia ·  Spanyolország ·  Svájc ·  Svédország ·  Szerbia ·  Szlovákia ·  Szlovénia ·  Ukrajna
20. század első fele
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Népies_stílusú_építészet_Magyarországon&oldid=24580251”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 14., 09:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.