hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu en cs de hu hu hu es hu eo it hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. november 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A törkölypálinka erjesztett szőlőtörkölyből lepárolt, hagyományos magyar égetett szesz, az egyik legrégebbi pálinkafajta. Nem tévesztendő össze a szőlőpálinkával, melyet szőlőszemekből készült cefréből párolnak le.
A 2008. évi LXXIII. pálinkatörvény szerint csak olyan törkölypárlat nevezhető törkölypálinkának, amelyet Magyarországon termett szőlő törkölyéből, kizárólag Magyarország területén készítettek és palackoztak, édesítés, ízesítés és színezés nélkül.[1] A törkölypálinka magyarországi eredetvédelmét európai uniós rendelet garantálja.[2]
Törkölynek nevezzük a szőlő feldolgozása után a szőlőprésben visszamaradó, növényi részekből álló anyagot. Az időjárástól, a fajtától és a feldolgozás módjától függően 15-30% törköly keletkezik borkészítés során, ebből készül a törkölypálinka.
A törkölypálinka főzése februárban, márciusban, de legkésőbb áprilisban megindult, különben a törköly használhatatlanná vált. A vörös szőlő törkölye értéktelenebb, mert hamar ecetes erjedésnek indul.
A szőlőtörkölyt sokáig csak a csiger és a törkölyecet alapanyagaként, illetve sertéstakarmányként hasznosították. A törkölypálinka első említése a 17. századból származik: 1697-ben az erdélyi országgyűlés – a borosgazdák védelmében – egy időre betiltotta a készítését. Eközben azonban Kassán 1708-ban még kidobták a nagy mennyiségű fölösleges törkölyt.[3] A törkölypálinkát eredetileg nem közvetlenül törkölyből főzték, hanem a belőle nyert csigert párolták le. Még a 19. század kezdetén is jelent meg olyan magyar kézikönyv, mely szerint a borseprőt és a törkölyt nem szabad az üstbe tenni, hanem a belőlük nyert másodbort kell lefőzni.[4] Az 1820-as években még az egyik leggyakoribb magyar párlatfajtának nevezték, de az egyre elképesztőbb mennyiségben gyártott burgonyaszesz miatt a következő évtizedekben elvesztette ezt a státuszát. A két világháború között a legnagyobb mennyiségben törkölyt használtak fel a legális pálinkafőzéshez, ám a pálinkák és borpárlatok együtt is csak nagyjából a negyedét tették ki a mezőgazdasági szeszfőzdék termelési keretének. Az 1950-es években a pálinkák 30%-a törkölypálinka volt, ez az arány a későbbiekben csökkent. Az 1960-as évektől létezik a tokajiaszú-törkölypárlat, amelyben egyesül az olasz törkölypárlatra (grappára) jellemző íz az aszúborok illatával.
↑ 2008. évi LXXIII. törvény a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról. Magyar Közlöny- és Lapkiadó Kft.. [2019. július 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. május 20.)
↑ Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról
↑ Szathmáry László: Újabb adatok a törkölypálinka történetéhez hazánkban. Magyar Elektronikus Könyvtár (Általános Szeszipari Közlöny, 1933. No. 21–22. p. 2., No. 23–24. pp. 4–5.)
↑ Mitterpacher Lajos. Rövid oktatás a’ szőlő miveléseröl és bor, pálinka és etzet készíttéteséröl.. Budán: a’ Királyi Magyar Universitás’ betűivel (1815)
Balázs Géza - Pálinka, a hungarikum, Állami Nyomda Részvénytársaság Budapest 2004 (ISBN 9789638567437)
Farnadi Éva (szerk.)- Hagyományok, ízek, régiók Alföldi Nyomda, 2000 (ISBN 9632129539)
Szathmáry László: Újabb Adatok A Törkölypálinka Történetéhez Hazánkban
Tequila • Mezcal • Bacanora
Cachaça • Charanda • Guaro • Rum
Pajcsiu • Korn • Sörpárlat • Vodka • Whisky • Skót whisky • Ír whisky • Amerikai whisky • Kanadai whisky • Japán whisky
Finomszesz • Vodka • Sócsú • Szodzsu
Boukha (füge) • Calvados (alma) • Borókapárlat • Gyümölcspárlat • Kirschwasser (meggy) • Medronho (szamóca) • Pálinka • Szilvapárlat • Țuică (szilva)
Armagnac • Borpárlat • Cognac • Pisco
Grappa • Orujo • Törkölypálinka • Tsikoudia • Tsipouro (ánizzsal is) • Zivania
Ízesítő hozzávalókkal készült párlatok
Abszint • bolgár masztika • Úzó • Pastis • Tsipouro (ánizs nélkül is) • török raki
Borovicska • Gin • Jenever
Limoncello (citromhéj) • görög masztika (masztixgyanta) • Rompope (tojás) • Pastis (csillagánizs és édesgyökér) • Triple sec (keserűnarancshéj) • Sambuca (csillagánizs)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Törkölypálinka&oldid=23255547”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. november 15., 12:49
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.