hu de hu hu hu hu hu de hu hu hu es hu hu en hu hu hu hu hu en hu nb hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu fr ru de en hu hu sk es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en sv az bcl ru sv bg bo br hbs_lat ca en mhr id hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi et fr da fy de gd lt gn ku he hi tl hbs_lat tl hy id fr es is it ja ka ko pl it en fr lt lv en ml be mr ms ceb nl nb nb fr it ta pa pl pms pt ro ru bxr es en hbs_lat en sk sl en sq hbs_lat sv hu en ta en th ceb tr en fy ur uz fi vi tr pl zh xmf da es zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. január 5. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 12° 03′, ny. h. 61° 45′12.05, -61.75Koordináták: é. sz. 12° 03′, ny. h. 61° 45′12.05, -61.75
A Wikimédia Commons tartalmaz St. George’s témájú médiaállományokat.
St. George’s Grenada fővárosa. 1999-ben 7500 lakosa volt (az agglomerációval együtt 33 000 fő). A várost egy domboldal veszi körül. A fő exportcikk a kakaóbab és a szerecsendió.
2004-ben a városban súlyos károkat okozott az Ivan hurrikán.
A városban több strand, egy római katolikus katedrális, a parlament épülete, piacok találhatóak.
A Karib-tengerben fekvő Kis-Antillák Szél felőli szigetek csoportjához (Windward islands) tartozó Grenada fővárosa, mely egy 840 méterig magasodó és 30 km hosszan elnyúló 15 km széles vulkanikus eredetű sziget délnyugati részén fekszik.
A város a rekesztőzátonyokkal védett patkó alakú Carenage öblöt kísérő partvidéken 3-oldalról körülvevő, helyenként 100 méterre magasodó vulkáni krátermaradványokon terül el.
Trópusi szavanna klímáját a tenger előnyösen befolyásolja. Évi középhőmérséklete azonban így is magas, (25 Celsius-fok). Az évi közepes hőingadozás azonban alacsony (3 Celsius-fok).
Az 1550 mm csapadék a májustól novemberig tartó esős évszakban hull le. Ez az évi csapadék több mint négyötöde.
Lakossága felét négerek, kétötödét mulattok alkotják, de rajtuk kívül élnek itt indiaiak és európai származású fehérek is.
Kolumbusz 1498 őszén fedezte fel Grenadát, harmadik útja alkalmával. 1650-ben francia fennhatóság alá került. A franciák felismerték a Carenage öböl kedvező adottságait és kereskedelmi telepeket létesítettek a partvidéken, lerakva ezzel a mai főváros alapjait.
A gyarmatosítók a karib őslakosokat kiirtották, majd az ültetvényeik művelése céljából afrikaiakat telepítettek le itt.
1762-ben angolok foglalták el. A sziget később kétszer is gazdát cserélt, mígnem 1796-ban brit koronagyarmattá nyilvánították.
St. George's csak az 1800-as évek vége felé tett szert nagyobb jelentőségre: 1885 és 1958 között innen igazgatták a Brit Nyugat-Indiához tartozó Szélfelőli-szigetek gyarmatot.
1974. február 7. óta a független Grenada fővárosa.
St. George's az ország egyetlen jelentős iparvárosa, legnagyobb kereskedelmi, kulturális és közlekedési központja.
Ipara nagyrészt a trópusi mezőgazdaság termékeit (cukor, növényolajipar, rumfőzés, kakaóőrlés) és a halászat zsákmányát dolgozza fel.
Kikötőjébe, melyet a Carenageba ásott 9-10 átlagos mélységű móló mentén húzódó csatornán át tudnak bejutni a nagyobb tengerjáró hajók, melyek gépeket, közszükségleti cikkeket hoznak, visszafelé pedig kakaót, rumot, banánt és szerecsendiót szállítanak. A szerecsendió fűszernövény világtermelés egyharmada is Granadára jut.
St. George's két egymástól elütő városrészre oszlik; a Carenage partján és a környező domboldalakon fekvő régebbi, valamint a patkó alakú dombon túli síkabb terepen fekvő új városrészre.
A kikötő környékén van a régi város központja, melynek házai a korai koloniális időket idézik, francia georgiánus kort idéző kereskedőházaikkal, de a régmúlt tanúi a Fort George és a Church Street anglikán, katolikus és presbiteriánus templomai is.
Erődjének építését még a franciák kezdték el, de az angolok fejezték be. A Carenage bejárata feletti dombtetőről látható a Richmond Hills-i erődítményrendszer is, amely a 18. század végén a brit gyarmatbirodalom egyik legnagyobb erőssége volt.
Az új kertvárosi városrész lakónegyedeit színpompás virágú cserjék, pálmák és örökzöld trópusi fák övezik. E lakónegyedek többsége az öblöt körülvevő domboldalon, kisebb része pedig az új városrészben helyezkedik el. Az új városrész központja a négyszög alakú Market Square, melynek környékén helyezkednek el a bankok, szállodák éttermek, áruházak is.
Világ fővárosai ISBN 963 09 28736
Ez a szócikk részben vagy egészben a St. George's, Grenada című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A Wikimédia Commons tartalmaz St. George’s témájú médiaállományokat.
Asunción ·  Basseterre ·  Belmopan ·  Bogotá ·  Brazíliaváros ·  Bridgetown ·  Buenos Aires ·  Caracas ·  Castries ·  Georgetown ·  Guatemalaváros ·  Havanna ·  Kingston ·  Kingstown ·  La Paz ·  Lima ·  Managua ·  Mexikóváros ·  Montevideo ·  Nassau ·  Oranjestad ·  Ottawa ·  Panamaváros ·  Paramaribo ·  Port-au-Prince ·  Port of Spain ·  Quito ·  San José ·  San Juan ·  Santiago de Chile ·  San Salvador ·  Santo Domingo ·  St. George’s ·  St. John’s ·  Tegucigalpa ·  The Valley ·  Washington ·  Willemstad
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=St._George’s&oldid=22105431”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. január 5., 08:53
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.