hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu ru hu vo hu de hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en cs en hu en ceb en pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Drótszőrű magyar vizsla – Wikipédia
Veszélyeztetett és védett magyar vadászkutya-fajta, hungarikum
Ez a szócikk egy kutyafajtáról szól. Hasonló címmel lásd még: Magyar vizsla (egyértelműsítő lap).
A drótszőrű magyar vizsla veszélyeztetett és védett magyar vadászkutya-fajta. A rövidszőrű magyar vizsla átlagtól eltérő erősebb szőrzetű egyedei és a drótszőrű német vizsla kereszteződéséből alakult ki. Viszonylag új fajta tenyésztése az 1930-as években kezdődött el és 1966-ban lett hivatalosan elismert a Nemzetközi Kinológiai Szövetség (FCI) által.
Drótszőrű magyar vizsla FCI 239.[1]
A Wikimédia Commons tartalmaz Drótszőrű magyar vizsla témájú médiaállományokat.
A drótszőrű magyar vizsla a VII. vizslák fajtacsoportba, az 1.1 kontinentális típusú vizslákhoz tartozik. Még ma sem olyan elterjedt, mint rövidszőrű magyar testvére, bár külföldön is egyre jobban kedvelt. Testfelépítése robusztusabbnak hat, a rövidszőrű magyar vizsláétól, melytől leginkább szőrzete és erősebb csontozata különbözteti meg. Kiváló szaglással (emiatt nevezik szakállas szaglektornak) megáldott mindenes vadászkutya, nagy előnye, hogy a hideget is jól tűri. Nagy a mozgásigénye, természetét tekintve higgadt, kedves, tanulékony és szeretetigényes fajta. Sokoldalú kutya a család kedvence státusz mellett a vadászaton kívül a kutyás sportokra, valamint tűzfészekkutató és mentőkutyának is alkalmas. Rendkívül barátságos eb, emiatt gyerekek mellé is ajánlható.[1]
Nincs különleges gondozásigénye, a szőrének ápolása is viszonylag egyszerű, habár néha ki kell szedni az elhalt szőrszálakat. Nagy mozgásigénye miatt azonban naponta kell vele foglalkozni, akár kertben, akár lakásban tartják. Ez azt jelenti, hogy nemcsak sétáltatni kell, hanem be kell vonni a kocogásba, a kirándulásba, vagy az ismert kutyás sportok valamelyikébe.
Vizslák a leggyakrabban használt vadászkutyák. Vadászás közben jellemző rájuk a jelzőpóz, ilyenkor mutatják a vadásznak az általuk észlelt vadat. Miután a kutya megmutatta a vadat, a vadász előkészülhet a lövéshez. A vizslák speciálisan erre lettek kiképezve, nekik nem szabad a vadat elejteni az állat meglövése után, apportírozniuk kell a zsákmányt a gazdának. De nem csak ebben jók, hiszen igen sokoldalúak, jól dolgoznak vízi vadászatokon és a sebzett nagyvad után-keresésére is kiválóan alkalmasak. Méretüket tekintve középtermetűek, arányosak, szikárak, nagy lelógó fülük van. Világszerte több vizslafajtát tenyésztenek, Magyarországon a tíz legkedveltebb kutyafajta között vannak a vizslák.[2]
Angolul a vizsla jelentése "gun dog" (fegyverrel vadászó kutya), németül viszont "Vorstehhund" (előre vadat álló kutya), franciául "Chien d'arrêt", ami a német elnevezés "szinonimája". Ez utóbbi két elnevezés utal a vizslák jellegzetes vadat álló test-állására. A vizsla, mint egy nyílvessző mutatja a lapuló vad helyét (lásd a vadat áll című képet).[3] A magyar nyelvben a vizsla szót, valószínűleg a vigy, vizs, vis alakból képezték, melynek jelentése vigyáz vagy vizslat.[4]
A magyar vizsla a kutatások alapján eredetileg Ázsiából származik és már az ősi időkben is vadásztak vele.[5] Így eredetét tekintve is különbözik a többi európai vizslától, mert azok többségében a burgosi vizslából alakultak ki. Története a középkor végéig azonos a kopókéval sőt, más hipotézisek szerint már az Árpád-házi királyok is használták vadászataikon. Majd később, a 150 évig tartó török fennhatóság alatt állítólag kereszteződött a törökök sárga vadászkutyáival is.[6][7]
A magyar vizsla drótszőrű változata korántsem tekint vissza olyan hosszú múltra, mint a rövidszőrű magyar vizsláé. A drótszőrű magyar vizsla kialakulása a 20. században történt, tehát viszonylag fiatal fajtának tekinthető. A rövidszőrű almokban időről időre feltűntek az elvárttól eltérő szőrminőségű egyedek, amelyeket általában kiselejteztek. A drótszőrű vizsla tenyésztése az 1930-as évek közepén indult el Vasas József kitartó munkájának köszönhetően. Az eltérő erősebb szőrminőségű rövidszőrű egyedeket keresztezték a drótszőrű német vizslával. A tenyésztés céla a nagy hideget jobban tűrő vadászkutya létrehozása volt, amely azonban a rövidszőrű változat fajtajellegét is megőrzi és megtartja az ősi színt is. 1943-ban Vasas József a Magyar Vizsla Klub támogatását kérte és ekkortól indult a nem hivatalos törzskönyvezés is.[8][9]
A második világháború megakasztotta az éppen kialakulóban lévő fajta tenyésztését, 1947-ben 60 nyilvántartott egyednél tartottak.[8] A tenyésztés rögös útját jól példázza, hogy Kubinszky Ernő és Szél György A kutya című könyvben, 1956-ban még azt írták: „Próbálkoztak a szőrzet, illetve a bőr ellenállóbbá tételére a német szálkásszőrű vizsla keresztezésével, azonban a kísérlet ez ideig nem vezetett eredményre, mert az utód nagymértékben vesztett magyar vizsla jellegéből.”[10]
A vadászok kitartása, azonban meghozta az eredményt: az FCI 1966-ban hivatalosan is elismerte a drótszőrű magyar vizslát.[11] Az állomány java még ma is vadászok mellett dolgozik, házi kedvencként nem terjedt el annyira. Meglehetősen ritka fajta ezért a magyar agár és az erdélyi kopó mellett a veszélyeztetett magyar fajták közé sorolják.[12] Egyedszáma jóval alacsonyabb, mint a rövidszőrű magyar vizsláé néhány száz egyedre tehető.[13] Magyarországon évente átlag 30 alom születik, azaz 140-150 kölyök. 2016-ban a kutya-tar.hu adatbázisában 11 több mint hat hónapja igazolt drótszőrű magyar vizsla tenyésztőt tartanak nyilván.[14] Világszerte sem élhet több mindösszesen 2500-3000 egyednél.[15] Az országgyűlés 2004-ben nyilvánította nemzeti kincsnek a drótszőrű magyar vizslát.[16]
A drótszőrű magyar vizslának Magyarországon kívül számos más országbeli kedvelője is van. A fajta kialakulása egyértelműen a Felvidékhez kötődik, az országhatárok változásával Csehszlovákia, majd Szlovákia vállalt a fajta tenyésztésében jelentős szerepet. Más országok is rendelkeznek számottevő állománnyal, mint például Franciaország, Kanada, Anglia, USA, Ausztria és természetesen Csehország is.[17] Az Észak-Amerikában a NAVHDA (The North American Versatile Hunting Dog Association) által 1986-tól elismert fajta.[9]
A feje száraz, nemes és arányos. A koponyája mérsékelten széles és enyhén domború. A fejtetőt enyhe homlokárok választja szét középen. A szemboltívei közepesen fejlettek. Az orrtükre széles és jól fejlett tágas orrlyukakkal rendelkezik. Az orrtükre sötétebb árnyalatban harmonizál a szőrzete színével. A szemfoga tompa, nem elhegyesedő, erős és izmos állkapcsokkal. Az orrháta egyenes. Állkapcsai erősek tökéletes, szabályos és teljes ollós harapással. A fogai csaknem egyenesen állnak az állkapocsban, a fogképlet szerinti 42 egészséges foggal. Pofája erős és izmos. A szemei kissé oválisak és közepes nagyságúak. A szemhéjai jól a szemgolyóra simulnak. Tekintete élénk és értelmes. A szemszíne a szőrzet színével harmonizáló sötétbarna. Fülei kissé hátul és középmagasan tűzöttek. A fül lebenye finom, a pofához simul és lefelé lekerekített V-alakban végződik. A fül hossza körülbelül a fejhossz harmadrésze. Nyaka középhosszú és a testének összképével harmonizál. A tarkója nagyon izmos és enyhén ívelt formájú.[18]
A törzse izmos és a hossza nagyobb, mint a marmagassága. Háta szilárd, izmos, feszes és egyenes. Az izomzata fedi a tövisnyúlványokat. Ágyéka rövid, széles, feszes, izmos és egyenes. A fara széles és megfelelően hosszú, a farok felé enyhén lejt. Mellkasa közepesen széles és mély, jól kifejezett, izmos és közepesen telt a szügye. A bordái mérsékelten íveltek és a hátsó bordái jól lenyúlóak. A farka kissé alacsonyan tűzött, tövénél közepes vastagságú, azután elvékonyodik. Azokban az országokban, ahol nem korlátozzák ott kurtítják.[18]
A végtagjai elölről nézve az elülső végtagok párhuzamosak, oldalról nézve függőlegesek és jól a test alá helyezettek. Jó csontozat és erős izomzat jellemzi. A lapocka hosszú, dőlt és hátrafelé lapos. Mancsai kissé oválisak, szorosan egymáshoz fekvő, megfelelően boltozatos, erős lábujjakkal. Karma erős és barna színű. Állás és mozgás közben a mancsai párhuzamosak. Hátulról nézve a hátulsó végtagjai egyenesek és párhuzamosak jó szögellésekkel. Combja hosszú és izmos. A lábszára hosszú, izmos és inas, a hossza közel azonos a comb hosszával.[18]
A mozgása jellegzetes, jármódja lendületes, könnyed és elegáns, mezei kereséskor kitartó. A bőre feszes, redőket nem képez és jól pigmentált. A szőre rövid, sűrű, érdes és kemény tapintású, mely a fején, a fülén vékonyabb, rövidebb és selymesebb. A farok alsó élén szőrzete kissé, de nem feltűnően hosszabb szálú. Az egész testét elfedi, a has alsó oldala finomabban szőrözött. A színe a zsemlesárga különböző árnyalataiból áll. A füle lehet egy árnyalattal sötétebb is, de általában egyforma színű a teste. Kicsi fehér folt maximum 5 centiméteres átmérővel a mellen, a toroktájékon és az ujjakon nem tekinthető hibának.[18]
A kanoknak két, teljes egészében a herezacskóban elhelyezkedő, szemmel láthatóan normálisan fejlett herével kell rendelkezniük.[19]
Sűrű, érdes és kemény
A magyar vizslákra jellemző az elegáns megjelenés, a könnyed felépítés, a harmonikus mozgás, bár a drótszőrű kissé robusztusabbnak hat. Elsősorban szőrzete és erősebb csontozata különbözteti meg a rövidszőrű magyar vizslától. A fedőszőre 2-3 centiméter hosszúságú, mely erőssége és sűrűsége révén ad védelmet az időjárás hatásai és az esetleges sérülések ellen.[20]
A kanok ideális marmagassága 58–62 cm, a szukáké 54-58 centiméter. Ehhez az értékhez képest mindkét irányban 4 cm különbség megengedett, feltéve, hogy a kutya testfelépítése arányos marad. Testtömege viszont 21-27 kilogramm.[21]
A rövidszőrű magyar vizslával együtt a vizslák között a legsokoldalúbbnak tartják, azért mert egyedül végzi el a pointerek, a szetterek és a többi vadászkutya munkáját, szóval olyan igazi mindenes kutya. A vadászok nagyra értékelik a drótos rendkívüli szaglását e kiemelkedő orrjósága miatt például a Fővárosi Tűzoltó-parancsnokságon tűzfészekkutató kutyának alkalmazzák. Balaskó Norbert emiatt nevezte el „szakállas szaglektornak.”[8]
Egyszerre vadászkutya, a család kedvence és a gyerekek játszópajtása, hiszen intelligenciája, alkalmazkodóképessége minderre alkalmassá teszi. Nyugodt, jóindulatú, érzékeny, a durva bánásmódot nehezen viseli, de a szerető gazdának a csillagokat is lehozná az égről. Az idegeneket ugatással jelzi, de feleslegesen nem kelt nagy zajt. Rendkívül könnyen tanítható, kezes állat és éppen ezért házőrzésre alkalmatlan. A besurranót éppúgy körülrajongja, mint a közeli jó barátot. A rövidszőrű rokonához képest sokkal jobban bírja a hideget.
Mindenes vadászkutyaként az erdőn, a mezőn és a vízen is használható, mind a lövés előtti és mind az utáni munkákban is. Az apróvadat felkutatja és jellegzetes vadmegállással jelzi, majd a meglőtt vadat megkeresi és apportírozza. A vízi munkája is kiváló, a sebzett nagyvadak utánkeresésére szintén jól használható.[22] Különleges képessége, hogy könnyedén együtt tud működni akár egy képzett ragadozómadárral, ezért a solymászok is előszeretettel alkalmazzák.[9]
Noha a drótszőrű vizslát nem tekintik megbetegedésre hajlamos fajtának, a tenyésztése kevés egyedre vezethető vissza (beltenyésztés), ezért egy-egy példányban ez örökletes betegségek felbukkanásához vezethet.
dysphagia-megaoesophagus (nyelési nehézségek, nyálzás, izomtömegvesztés)
emésztési problémák (bizonyos ételekre való érzékenység, illetve ételallergia)
ectropion (a felső és alsó szemhéjak kifelé hajlanak, amely a "Droopy-nézést" eredményezi)
entropion (a felső és főleg alsó szemhéjak befelé fordulnak, irritálva a szaruhártyát)
idiopátiás epilepszia gyakoribbá válik ennél a fajtánál
Szőrzetét időnként ki kell szedetni. Ez azt jelenti, hogy az elhalt szálakat kézzel szedik ki a bundából, helyet teremtve az újonnan növő szőrszálaknak. Ugyanakkor az is elég, ha hetente egyszer jól átkefélik. A karmait röviden kell tartani.[21]
A drótszőrű magyar vizsla tanítása nem jelent gondot. Általában nagyon gyorsan tanul, és elég értelmes ahhoz, hogy felfogja, mit akar tőle a gazda.[21]
Igazi munkakutya, amelynek nem felel meg a napi három rövid utcai séta. Rendszerint lehetőséget kell neki adni, hogy póráz nélkül kiugrándozhassa magát a szabadban. Csaknem valamennyi gyakorlattípus megfelel számára, a futástól az apportírozáson át egészen az úszásig.[21] Ugyanakkor problémamentes természetének és alkalmazkodóképességének köszönhetően lakásban is tartható.[23]
vizsla pár és a teríték
↑ a b Eva-Maria Kramer: Elektra kutyakalauz, i. m. 229.. old.
↑ Varga Csaba: Magyarságtudományi Intézet. (Hozzáférés: 2013. december 5.)
↑ Varga Csaba: Vorstehhund Hunderassen (német nyelven). wunsch-hund.de. (Hozzáférés: 2016. április 18.)
↑ Varga Csaba: Magyarságtudományi Intézet. origo.hu. (Hozzáférés: 2013. december 11.)
↑ http://kutyafajtak.hu/rovidszoru-magyar-vizsla-kutya [nem megbízható forrás]
↑ Archivált másolat. [2016. május 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 20.)
↑ a b c Balaskó Norbert: Drótszőrű magyar vizsla, a szakállas szaglektor (magyar nyelven). kutya.hu. [2014. február 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. szeptember 17.)
↑ a b c Balaskó Norbert: History of The Hungarian Wirehaired Vizsla (angol nyelven). miadscgundogs.co.uk. [2016. március 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 18.)
↑ Békeffy Tiborc: A mindenes vadászkutya Drótszőrű magyar vizsla. kutya.hu, 2011. június 1. [2016. április 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 15.)
↑ A mindenes vadászkutya. Kutya.hu. [2013. március 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. december 11.)
↑ B.Zsófi: Megszüntetné a nem magyar kutyafajták tenyésztésének felügyeletét a kormány. kutyabarathelyek.hu, 2016. március 12. (Hozzáférés: 2016. április 15.)
↑ Mirtse Áron: Régi - új értékeink. kutya.hu, 2012. január 10. [2016. április 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 15.)
↑ Drótszőrű magyar vizsla tenyésztők. kutya-tar.hu. (Hozzáférés: 2016. április 15.)
↑ Angol nyelvű fajtaleírás. miadscgundogs.co.uk. [2016. március 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. december 11.)
↑ 32/2004. (IV. 19.) OGY határozat. complex.hu. (Hozzáférés: 2013. december 11.)
↑ Kutya.hu (magyar nyelven). kutya.hu. [2009. szeptember 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2004. július 4.)
↑ a b c d A drótszőrű magyar vizsla fajtaleírása. Magyar Vizsla Klub Egyesület. [2016. április 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 20.)
↑ A drótszőrű magyar vizsla fajtaleírása (magyar nyelven). magyarvizslaklub.hu. [2016. április 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 15.)
↑ Búvár Zsebkönyvek: Kutyák, i. m. 8.. old.
↑ a b c d Ester Verhoef: Kutyák Enciklopédiája, i. m. 355-356. old.. old.
↑ Drótszőrű magyar vizsla (magyar nyelven). kutya-tar.hu, 2010. január 13. [2014. február 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. december 11.)
↑ A fajtastandard magyar nyelven (magyar nyelven). kennelclub.hu. [2015. június 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. december 11.)
A Kutya című újság vonatkozó cikkei. kutya.hu
Eva-Maria Kramer: Elektra kutyakalauz. (hely nélkül): Elektra Kiadóház Bt. 2010. ISBN 9789637053054
Bába Károly: A magyarvizsla.(Tenyésztés irányelvei, nyilvántartása. A vizsla gondozása, gyógyítása, tanítása és bevadászása.). (hely nélkül): Bába Kiadó, Szeged. 2001. 108. o. ISBN 963-9144-96-7
Ester Verhoef: Kutyák Enciklopédiája. (hely nélkül): Alexandra Kiadó. 2010. ISBN 978-963-297-182-7
Ez a szócikk részben vagy egészben a Wirehaired Vizsla című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Magyar Vizsla Klub. magyarvizslaklub.hu
A drótszürű magyar vizsla ugatása. youtube.com
A magyar vizsla a Startlapon. startlap.hu
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Drótszőrű_magyar_vizsla&oldid=24691642”
Utoljára szerkesztve 2022. február 17., 09:28-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. február 17., 09:28
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.