fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu ca fr hu it hu ca hbs_lat fr hu hu hu hu hu en hu ca hu ro hu hu hu hu hu hu hu de hu ca hu hu hu en hu hu hu hu hu hu ast hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr es en ar fr fr en ru fr zh hu hu en ca en de en de fr nl hu hu en ca de fr en en fr ar hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu en hu hu hu hu fr hu fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Saint-Alban-sur-Limagnole (okcitán nyelven Sench Aubanh) község Franciaország déli részén, Lozère megyében. A megye 7. legnépesebb települése. Kantonszékhely, a Terres d’Apcher Településtársulás központja.
A Wikimédia Commons tartalmaz Saint-Alban-sur-Limagnole témájú médiaállományokat.
Saint-Alban-sur-Limagnole a Margeride-hegység nyugati oldalán, 950 méteres (a községterület 872-1305 méteres) tengerszint feletti magasságban fekszik, a Limagnole patak (a Truyère mellékvize) partján; Mende-tól 40 km-re északra, Saint-Chély-d’Apchertől 12 km-re keletre, Le Malzieu-Villetől 11 km-re délkeletre. A Limagnole-ba a város közelében ömlik a Guitard patak. A község területének 25%-át (1295 hektár) erdő borítja.[2]
Nyugatról Rimeize és Saint-Chély-d’Apcher, északnyugatról Le Malzieu-Forain, északkeletről Lajo, keletről Saint-Eulalie, délről Fontans és Saint-Denis-en-Margeride községek határolják.
A községhez számos elszórt falu és tanya tartozik: Le Marlet, Ferluc, Les Courses, Le Rouget, Les Faux, Le Charzel, Limbertès, La Malige, Chassefeyre, Chinchazes, Le Villaret, Grazières-Mages, La Rouvière.
Le Malzieu-Ville-el és a Mende-ot Saint-Chély-d’Apcher-vel összekötő N106-os főúttal a D4-es megyei út; Rimeize-el a D987-es út köti össze. A község nyugati határát a Truyère folyó alkotja.
A község a történelmi Gévaudan Apcher-i báróságához tartozott. A középkorban erre vezetett a Via Podiensis zarándokút Le Puy-ből Santiago de Compostelába. A település nevét Szent Albanról, Britannia első vértanújáról kapta, akinek templomát is szentelték. 1245-ben várat építettek itt, melyet az angolok 1364-ben megszálltak. A 16. században a Calvisson-család kastélyt épített itt.
Az 1740-es években a Molette de Morangiès-bárók székhelye lett, akik korábban a Canilhaci báróság birtokosai voltak. 1837-ben a korábban Saint-Albanhoz tartozó Lajo külön községgé alakult. 1847 júniusában a község neve Saint-Albanról Saint-Alban-sur-Limagnole-ra változott.
Kastély - a középkori vár átépítésével a 16. században alakult ki. 1740 körül a Morangiès-család birtoka lett. 1765-ben innen irányították a gévaudani fenevad utáni hajtóvadászatot. 1821-ben a romos állapotú kastélyt pszichiátriai kórházzá alakították át, ahol François Tosquelles híres katalán pszichiáter is tevékenykedett. A második világháború idején internálótáborként működött. 1972-ben leégett, ezután felújították, majd 1993 megyei tulajdonba került mint múzeum és turistahivatal.
Saint-Alban templom - auvergne-i román stílusban épült a 11. században. Alaprajza latin kereszt formájú, harangtornya 19. századi.
Le Villaret-ban 16. századi kastély található.
A zarándokok Szent Rókus-kápolnáját a 19. században építették.
A község területén számos gránitkereszt található, a legrégebbi 16. századi.
A város egyik legrégebbi lakóháza a Maison Vincent a 17. századból.
Az első világháború áldozatainak emlékművét 1924-ben emelték.
18. századi malmok (Moulin de Pic, Le Moulinet).
A második világháború alatt a Saint-Alban-i kastélyba internálták többek között Paul Éluard és Tristan Tzara költőket, valamint Georges Canguilhem filozófust.
A Wikimédia Commons tartalmaz Saint-Alban-sur-Limagnole témájú médiaállományokat.
Lozère - Margeride - Aubrac (Numéro special du bulletin Haute-Lozère) 1972, 10-12. pp.
↑ Populations légales 2019
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Saint-Alban-sur-Limagnole&oldid=23610256”
Utoljára szerkesztve 2021. február 21., 08:33-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. február 21., 08:33
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.