fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu sl hu hu hu hu hu hu hu ro hu fr hu hu hu hu hu hu hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu jv ceb ko sk hu fr hu fr en hu fr hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu cs ro hu hu en hu hu hu ca es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu tr en hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es pl hu hu fr es en hu hu hu hu de fr hu hu hu hu de id hu hu hu hu hu es hbs_lat cs hu hu ms id en hu hu pt hu hu hu hu hu fr hu br hu et hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu sq hu hu hu fr fr hu hu hu hu en cs sk hbs_lat fr hu ca pt hu vi hu en hu pl ko hu hu hu hu hu pl hu gl de eu es hu fr hu fr es hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu fi hu hu hu es hu scn hu hu fr pt sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en fr hu hu hu hu fr fi hu de hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en eo fa fr it ms nl pt ro sk sl vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 25.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Zsennye témájú médiaállományokat.
Zsennye község Vas megyében, a Szombathelyi járásban. Kis- és Nagyzsennye 20. század eleji egyesüléséből jött létre.
A Rába mentén, a Sorok-patak torkolatánál fekszik. Csak három települési szomszédja van: északkelet felől Rum, délnyugat felől Püspökmolnári, északnyugat felől pedig Rábatöttös.
Közigazgatási területén áthalad a Rábahídvégtől Sárvárig vezető 8701-es és a Rumtól Szentlérántig húzódó 8702-es út is, de központján csak a két utat összekötő 87 102-es számú mellékút halad keresztül.
Az ország távolabbi részei felől a 8-as, majd a 87-es főúton közelíthető meg a legegyszerűbben, utóbbiról Rumnál kell letérni délnyugat felé.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőség a Szombathely–Nagykanizsa-vasútvonal Püspökmolnári vasútállomása, mintegy 7,5 kilométerre délnyugatra.
Neve a régi magyar Synnie személynévből származik, ennek eredete a Semjén (Simon) személynév.
1237-ben Sennye néven említik először. Határában római villa nyomai és honfoglalás kori ékszerek kerültek elő. Savaria szomszédságában, a Rábán átkelőhely volt a római korban, a mai Zsennye kastélytól, háromszáz lépésre, ahonnan egy padlómozaik is előkerült.
A település legrégibb, mondhatni „ősi” épülete a műemlék jellegű Sennyey-Bezerédj-Békássy-kastély (lásd Zsennyei Alkotóház). Helyén már a XIII. században a templomos lovagok kolostora állt. A XVII. században Sennyey István veszprémi püspök lesz, öccsei Ferenc kallói várkapitány, László jezsuita, nagyszombati rektor (római útinaplói fennmaradtak), míg Albert, akin elsőként ütközik ki a később többeknél megjelenő ideggyengeség, 1675-ben visszatér Zsennyére, és bővíttetni kezdi a kastélyt. Az agyonvert kallói kapitány menye, Gyöngyösi Nagy Sára barokk stílusban építtette át a már akkor is fehér kastélyt, továbbá a Szent Cecília-templomot állíttatta helyre, ahol 1771-ben Dorfmeister készítette el a freskót. A család az építkezésektől évtizedekre eladósodott. A következő nemzedékben Antal már újra nagyobb vagyonnal rendelkezett, bátyja, János botrányos körülmények között vette feleségül saját unokatestvérét, Sennyey Annamáriát. Antal fia, Károly 1829-ben kártyaadóságba keveredett, a kastélyt el kellett adnia. A legenda szerint Sennyei Antalt megütötte a guta, fia azonban később szerencsésen nősült, és gazdag birtokos lett Pácinban.
A kastély 1829-ben került a Bezerédj család birtokába. 1830–40 között Bezerédj Elek – valószínűleg angliai botanikai tanulmányainak hatására – alakította ki a park maihoz hasonló jellegét. A terület egy része angol tájképi stílusú kert lett, másik részén meghagyták az eredeti ártéri ligeterdőt, és a park természetes határa a bővizű Sorok-patak lett. Bezerédj Elek megalapozta a később tízezresre duzzadó könyvtárat, Bécsből és Párizsból hozatott fákat, s a kereszt jegyében megkettőzte a kastélyt, 1867-ben. Lányát, az emancipálódott Emmát, Békássy vette el, hat gyermekük született.
Békássy Ferenc, e gyermekek egyike 1912-ben, levelében számol be 1550-eshez hasonlatos viharról: „Letarolt, elpusztított Sennyét hagytam magam után. Miután megkaptam és mielőtt elolvastam volna leveled, jégeső esett. Másfél hüvelyknyi jégdarabok zuhogtak. Tíz percig tartott az egész. Már az első percben, mintha ágyúval lőtték volna, betört az összes ablak; a tető jó pár hüvelykkel lejjebb csúszott mindkét oldalon, széles repedést hagyva a tetőgerincen; pár embert, aki kinn dolgozott a mezőn, hordágyon kellett utána hazavinni. A fák lombtalanok, letaroltak, kérgük hosszú csíkokban lógott a fákról. A föld tele volt letépett lombokkal, gyümölccsel, tetőpalával és roncsokkal – mindez melodrámaian hangzik, de szörnyű volt és megzavart, és haragos méltatlankodást keltett bennem.”
(1915-ben elesett, apja lovastul temettette a kastély menti Borjús-kertbe.)
1925-ben a kertész három karkötőt talált, és mint egy idevonatkozó régészeti tanulmányban megjegyzik:„A zsennyei kincs karperecei skandináviai kincsleletekben gyakoriak, néha a szlávok lakta területeken is előfordulnak. Oroszország délibb területein antik előképek nyomán készülhettek a X–XI. században.” Ugyanebben az évben Keynes közgazdász táblát avatott Cambridge kápolnájában fiatalon elhunyt barátjának, Békássy Ferencnek, továbbá Virginia Woolf kiadja Londonban angol verseinek gyűjteményét, az Adriaticát.
1990–1994: Cser Miklós (független)[3]
1994–1998: Szép Miklós (független)[4]
1998–2002: Szép Miklós (független)[5]
2002–2006: Szilvágyi József (független)[6]
2006–2010: Szilvágyi József (független)[7]
2010–2014: Szilvágyi József (független)[8]
2014–2019: Szilvágyi József (független)[9]
2019-től: Keresztesné Szilvágyi Hajnalka (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,8%-a magyarnak, 4,2% németnek mondta magát (4,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70,8%, evangélikus 4,2%, református 5,2%, izraelita 1%, felekezet nélküli 9,4% (9,4% nem nyilatkozott).[10]
Bezerédy-kastély (művésztelep). A kastély a 18. században a hagyomány szerint eredetileg kolostornak épült, a török időkben erődítményként szolgált. Ma a Zsennyei Alkotóház működik benne. Felújítása 2013 végén kezdődött, amelyhez a Nemzeti Kulturális Alap 120, a Miniszterelnökség 80, a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit (MANK) Kft. pedig további 80 millió forint támogatást adott. 2014. december végén adták át. Az épület új tetőt és vízálló homlokzatot kapott. Zeneterme felső világítóablakokkal és hangszigetelt ajtóval immár komolyzenei próbákra is alkalmas. Megújult a kastély 16 hektáros ősfás parkja is. Presser Gábor és Sztevanovity Dusán 1986 nyarán itt írta meg A padlás című musicalt.
A falu római katolikus temploma 1801-ből való.
A falu határában természetvédelem alatt álló több száz éves kocsányos tölgy áll, amelyet az ország legöregebb fájának tartottak, amíg egy vihar 2006-ban el nem pusztította. Magassága 23 méter volt, kerülete meghaladta a tíz métert.
Itt született és itt van eltemetve Békássy Ferenc (1893-1915) költő, író, esszéista.
Itt született 1940. május 9-én Fábián László író, költő, esztéta.
Itt halt meg Bezerédj György 1863 szeptember 23-án.
Itt alkotott nyaranként (1931 és 1981 közt) Molnár C. Pál festő és grafikus.
↑ a b Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 22.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 28.)
↑ Zsennye települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 22.)
Megújult a Zsennyei Alkotóház Archiválva 2015. február 2-i dátummal a Wayback Machine-ben
Weiner Sennyey Tibor: Zsennye, a zöld sziget, Albion ragyogása - két esszé Békássy Ferencről, ÉLETÜNK 2008/3.
A Szombathelyi járás települései
Acsád ·  Balogunyom ·  Bozzai ·  Bucsu ·  Csempeszkopács ·  Dozmat ·  Felsőcsatár ·  Gencsapáti ·  Gyanógeregye ·  Horvátlövő ·  Ják ·  Kisunyom ·  Meszlen ·  Nárai ·  Narda ·  Nemesbőd ·  Nemeskolta ·  Perenye ·  Pornóapáti ·  Rábatöttös ·  Rum ·  Salköveskút ·  Sé ·  Sorkifalud ·  Sorkikápolna ·  Sorokpolány ·  Söpte ·  Szentpéterfa ·  Szombathely ·  Tanakajd ·  Táplánszentkereszt ·  Torony ·  Vasasszonyfa ·  Vaskeresztes ·  Vassurány ·  Vasszécseny ·  Vasszilvágy ·  Vát ·  Vép ·  Zsennye
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Zsennye&oldid=25045845”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 25., 12:39
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.