hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat oc hu es hu en hbs_lat en hu hu it hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu id sk es zh hu hu en hu zh hu en hu hu ca fa hu eo hu ga hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu pt en hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ja en en fr de hu hu sk hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de ar az ku bg new bn hbs_lat ca hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr de he hi hbs_lat tl hy id is it ja ka kk ko cs lt lv en ml mr ms nl nb nb pl pnb pt ro vi ru sd hbs_lat en sk sl hbs_lat en sv ta th tr fy vi zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. október 1.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
−72,4 °C (200,75 K) nyomás alatt
−10 °C (263 K), légköri nyomáson
(S1/2), S9, S26, S36/37/39, S45[1]
5 ppm (13 mg·m−3)
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak.
A kén-dioxid (SO2) egy kémiai vegyület. Szobahőmérsékleten színtelen. Szúrós szagú, mérgező gáz, belélegezve a nyálkahártyát izgatja, a vörösvérsejteket roncsolja. A mikroorganizmusokat is elpusztítja, ezért a konzerviparban tartósításra használják. A színes anyagokat kifehéríti, a foltokat a textíliából eltünteti. A papír- és textiliparban főként fertőtlenítésre használják. Jó redukálószer. −10 °C-on cseppfolyósodik. A kénatom oxidációs száma a kén-dioxidban +4, a molekula V alakú, benne a kötésszög körülbelül 120°.
Manapság nagy hangsúlyt kap a légszennyezéssel kapcsolatban (lásd: szmog). SO2-t a természetben a vulkánok bocsátanak ki illetve az iparban sok folyamat mellékterméke. Mivel a szén és a kőolajszármazékok változó mennyiségű kén összetevőt tartalmaznak, elégetésük során kén-dioxid is keletkezik. A légköri ózonnal történő további oxidációja kén-trioxidot eredményez, mindkét oxid jelentősen hozzájárul a savas esők keletkezéséhez.
2 Kén-dioxid a borászatban
A kén-dioxid reakcióit az alapján csoportosíthatjuk, hogy változik-e a reakcióban a kénatom oxidációs száma, és ha igen, akkor oxidálódik vagy redukálódik.
A kén-dioxid savanhidridnek tekinthető. Ha vízben oldjuk, kénessav keletkezik. Ebben a reakcióban a molekulában található kénatom oxidációs száma nem változik.
S O 2 + H 2 O → H 2 S O 3 {\displaystyle \mathrm {SO_{2}+H_{2}O\rightarrow H_{2}SO_{3}} \,\!}
A kén-dioxid lehet oxidálószer és redukálószer is. Ha oxidálószer, a benne lévő kénatom redukálódik, oxidációs száma csökken.
S O 2 + 2   H 2 S → 3   S + 2   H 2 O {\displaystyle \mathrm {SO_{2}+2\ H_{2}S\rightarrow 3\ S+2\ H_{2}O} \,\!}
A fenti reakció aktivált Al2O3 katalizátor alkalmazásával alkalmas az ipari méretű kén-dioxid-kibocsátás csökkentésére.
A vegyület kénatomja oxidálható, ezekben a folyamatokban a kén-dioxid redukálószer, a benne található kénatom oxidációs száma nő.
2   S O 2 + O 2 → 2   S O 3 {\displaystyle \mathrm {2\ SO_{2}+O_{2}\rightarrow 2\ SO_{3}} \,\!}
S O 2 + C l 2 → S O 2 C l 2 {\displaystyle \mathrm {SO_{2}+Cl_{2}\rightarrow SO_{2}Cl_{2}} \,\!}
A kénsav gyártásának alapanyaga, amikor is vanádium-pentoxid katalizátor jelenlétében oxidálják.
2   S O 2 + O 2 → 2   S O 3 {\displaystyle \mathrm {2\ SO_{2}+O_{2}\rightarrow 2\ SO_{3}} \,\!}
A kén-dioxid alkalmazásának három olyan alapvető szerepe van, amely rendkívül előnyössé teszi a borászati használatát:
íz, zamat és színalakító hatás
Több olyan adalékanyag is létezik, amely képes a fenti funkciók valamelyikét betölteni. Az aszkorbinsav például kiváló antioxidáns és ízjavító, de nincs antiszeptikus, mikroorganizmusok ellen ható tulajdonsága. A kálium-szorbát hatásos az élesztők ellen, de nincs antioxidáns tulajdonsága. A kén-dioxid egymagában mind a három tulajdonsággal rendelkezik.
A cseppfolyós kén-dioxid különösen alkalmas számos szervetlen kémiai reakció kivitelezésére. Általában a kovalens vegyületek nagyon jól oldódnak benne, pl. Br2, ICl, BCl3, CS2, PCl3, a szerves aminok, éterek, észterek, alkoholok, savak, merkaptánok.
Számos szolvolízis reakció ismert, pl.:
U C l 5 + 2   S O 2 → U O 2 C l 2 + 2   O S C l 2 {\displaystyle \mathrm {UCl_{5}+2\ SO_{2}\rightarrow UO_{2}Cl_{2}+2\ OSCl_{2}} }
Hasonlóan reagál a nióbium és a volfrám kloridja.
A levegőben megengedett maximális koncentrációja 5 ppm (5·10−6 g/m³), de néhány növény már 1–2 ppm-nél súlyosan károsodik.
A legnagyobb mennyiség a szén (60%) és a tüzelőolajok (25%) elégetésekor kerül a levegőbe villamos erőművekből. Vulkánkitörésekkor is nagy mennyiség jut a környezetbe (kén-hidrogénnel, kén-trioxiddal és elemi kénnel együtt), ez azonban 1%-nál kisebb arány globális méretekben. A réz-, cink- és ólomfeldolgozás során 12% keletkezik, míg a kénsavgyártás 2%-kal kisebb mértékben járul hozzá a kibocsátáshoz.
↑ a b c A kén-dioxid (ESIS)[halott link] (németül)
N. N. Greenwood – A. Earnshaw: Az elemek kémiája. Nemzeti Tankönyvkiadó, 2004., 945–949. oldal. ISBN 963-19-5255-X
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kén-dioxid&oldid=25327625”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. október 1., 18:58
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.