hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en de hu nl nl hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar en ru sv bg bn hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr de lt he hi hbs_lat hy it id es it ja sv ka kk ko ku it lt lv en ml ms nds nl nb nb pl ps pt ro ru it hbs_lat en sk sl hbs_lat en sv ta te en th tr oc fy ur uz vi zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 15. 3 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A hámszövet vagy epitélium az állati szervezet négy alapszövetének egyike a kötőszövet, izomszövet és idegszövet mellett. A hámszövet a test és a belső szervek, testüregek, véredények felületein található.
Tudományos elnevezése, az epitélium a görög epi=felső és thélé=mellbimbó szavakból származik; a kifejezést eredetileg az ajak szövetének apró "bimbóira" alkalmazták.[1] Sejtei szorosan illeszkednek egymáshoz, így a sejtközi (intercelluláris) állományuk igen kevés vagy hiányzik. Valamennyi hámszövet alatt poliszacharidokból, speciális kollagénrostokból és proteoglikánokból álló alaphártya (membrana basalis) van. Az alaphártyához a szomszédos sejtek hemidezmoszómákkal és adhéziós molekulákkal kapcsolódnak, ami jól rögzíti őket. Az alaphártya nemcsak elválasztja a hámot az alatta lévő kötőszövettől, de rostjai össze is fűzik azzal (Bakonyi et al.). A hámszövetekben nincsenek véredények, a tápanyagokat a kötőszövet felől az alaphártyáig futó kapillárisok szállítják; utána diffúzióval jutnak tovább.[2][3] A sejteket összekapcsoló struktúrák jellemzően nagy számban vannak jelen a hámszövetben.
A többrétegű hámokban a kötőszövetes alap kiemelkedései (a papillák) növelik a hám és a kötőszövet határfelületét, ami nemcsak szorosabb kapcsolódást tesz lehetővé, de a nagyobb felületen több anyag áramolhat át, rajta és több osztódóképes sejt helyezkedhet el. A hámrétegben érzőideg-végződések és idegrostok is vannak. Regenerálódó képessége a többi szöveténél jobb: nemcsak a folyamatosan elpusztuló sejteket pótolja, de a kisebb-nagyobb sérülések kijavítására is képes. Sejtjeinek alakja szerint megkülönböztetünk laphámot, köbhámot és hengerhámot. A sejtek egy vagy több rétegben helyezkedhetnek el. Valamennyi mirigy hámsejtekből épül fel. A hámsejtek feladati közé tartozhat a kiválasztás, felszívás, fizikai védelem, transzport vagy érzékelés.
1 Fajtái szerkezeti felépítés szerint
1.1 A sejtek alakja szerint
1.2 A rétegek száma szerint
A hámszövetek típusai és azok jellemzői
A hámszövet sejtjei szorosan illeszkednek sejtközi rés, alig figyelhető meg. Az alatta lévő szövetektől általában egy sejten kívüli rostos hártya, az úgynevezett alaphártya (bazális membrán, lamina basalis) választja el. Hámszövetből épülnek fel a tüdő hólyagocskái és a vese tubulusai is . A vér- és nyirokerek belső felszínét egy speciális hámszövet, az endotélium burkolja.
A hámszövet különböző csíralemezekből származhat, így lehet:
endodermális (pl. a gyomor és a bélrendszer belső felülete)
mezodermális (pl. a testüregek belső felülete).
Patológiai szempontból az erek endotéliuma és a testüregek mezotéliuma nem valódi hám, mert megbetegedve másképp viselkednek. Emiatt az endotélium és a mezotélium tumoros elváltozásait szarkómának, az epitéliumét pedig karcinómának nevezik. A mezodermális eredetű hámszövetet megtámasztó rostok is különböznek a többiektől.
Az epiteliális vagy hámszöveteket formálisan az őket felépítő sejtek alakja és az általuk alkotott rétegek száma szerint osztályozzák.[2][4][5]
A sejtek alakja szerint[szerkesztés]
A sejtek lehetnek laposak, köbösek (kocka alakúak) vagy hengeresek:
a laphám sejtjeinek magassága kisebb mint a szélessége, vagyis laposak, illetve pikkelyszerűek;
a köbhám sejtjei köbösek, szélességük és magasságuk többé-kevésbe egyező;
a hengerhám sejtjei magasabbak, mint amilyen szélesek, vagyis henger alakúak,
Az átmeneti hám sejtjei a szövetet érő nyomástól függően változtatják alakjukat, lehetnek laposak vagy köbösek (pl a húgyhólyag felszínén).[6]
A rétegek száma szerint[szerkesztés]
Megkülönböztetünk egyrétegű (egyszerű) és többrétegű hámszövetet;[7][8] mindkét típus állhat bármilyen fenti alakú sejtekből.[4] A magas sejtekből álló egyszerű hengerhám a különböző síkban elhelyezkedő sejtmagok miatt szövettani metszeteken többrétegű hámmal téveszthető össze, ezért ezt álréteges vagy többmagsoros hengerhámnak nevezik.[9]
Az egyszerű hám egyetlen sejtrétegből áll, ahol minden sejt közvetlenül érintkezik az alattuk elhelyezkedő, őket a kötőszövettől elválasztó bazális membránnal (alaphártyával). A szervezeten belül olyan helyeken található, amely nincs kitéve fizikai behatásoknak és anyagok felszívása vagy szűrése történik. A vékony sejtréteg elősegíti ezeket a folyamatokat.[4]
Az egyszerű hámszövetet sejtjei alakja szerint osztályozzák:
(1) egyrétegű laphám; gázdiffúziót végző felületeken található, mint a kapillárisfalak, tüdőhólyagocskák belseje; valamint az agyhártya agyvíz felőli felszínén, a szívburok, a mellhártya és a hashártya belső felszínén, a vesecsatornácskák Henle-kacsaiban és a nyálmirigyek kivezető csöveiben. A sejtek felülről sokszög alakúak, sejtmagjuk szintén vízszintesen lapított.
(2) egyrétegű köbhám; sejtjei kiválasztó, felszívó, kiválasztó funkciót látnak el. A sejtmag kerek és többnyire a sejt közepén található. Ilyen található a mirigyek kivezető csöveiben, a szemlencse elülső felszínén vagy a petefészek felszínén.
(3) egyrétegű hengerhám; a sejteknek kiválasztó, felszívó vagy kiválasztó funkciója lehet. Felülről többé-kevésbé hatszög alakúak. Felső felületük lehet csillós (mint a petevezeték és a méh belső felülete), mikrobolyhos (vékony- és vastagbél felszíne, epehólyag) vagy sima (a gyomor nyálkahártyájában).
(4) egyrétegű többmagsoros hengerhám; lehet csillós (légutak belső felszíne) vagy nem csillós.
Többrétegű hám a mechanikai vagy kémiai hatásoknak kitett helyeken alakul ki. Felszíni rétegei rendszerint folyamatosan lekopnak és az első rétegekből pótlódnak. A felszínközeli sejtek jellemzően laposak, a bazálisak pedig egyaránt lehetnek laposak, köbösek és oszloposak.[10]
A többrétegű hámszövetek típusai:
A felszíni sejtrétegek elpusztulnak, elvesztik sejtmagjukat és citoplazmájukat és ellenálló keratinnal töltődnek fel. Az ilyen epitélium vízzáró. Ilyen típusú a bőr külső felszíne.
Keratinréteg nélküli többrétegű laphám. A belső, erős mechanikai hatásoknak kitett felületeket (szájüreg, garat, nyelőcső alsó kétharmada, végbélnyílás, hüvely) többrétegű, el nem szarusodó laphám borítja.
A felső sejtrétegek keratint halmoznak fel, de megtartják erősen kondenzált sejtmagjukat. Ilyen szövet található a száj nyálkahártyájában és a nyelőcső felső régióiban.[11]
Átmeneti hám található a nyújtásnak rendszeresen kitett felületeken. Alapállapotban sejtjei köbösek, megnyújtva laphámszerűek. Szinte kizárólag a vesevezeték, a húgyhólyag és húgycső belső felületét burkolja, ezért urotéliumnak is nevezik.[10]
Feladataik alapján a hámszöveteket az alábbiak szerint csoportosítják:
a fedőhám feladata, hogy az alatta fekvő szöveteket megvédje a fizikai sérülésektől, kórokozóktól, kiszáradástól, kémiai anyagoktól, káros sugárzásoktól.
a felszívóhám különböző anyagokat szív fel a környezetből és továbbítja azt a többi szövetnek (vékony- és vastagbél belső felszíne, tüdő)
a mirigyhám hormonokat választ ki a véráramba (endokrin mirigyek), illetve olyan verejtéket, nyálkát, enzimeket stb. termel, amelyeket vezetékek szállítanak tovább (exokrin mirigyek).
az érzékhám az érzékszervek része (feji érzékszervek, pl. szaglás, hallószervek)
a pigmenthám a retinában található[12]
↑ Essential IVF : basic research and clinical applications. Boston: Kluwer Academic Publishers, 3. o. (2004. szeptember 29.). ISBN 978-1-4020-7551-3
↑ a b szerk.: Eurell, Jo Ann C.: Dellmann's textbook of veterinary histology. Wiley-Blackwell, 18. o. (2006. szeptember 29.). ISBN 978-0-7817-4148-4
↑ Freshney, 2002: p. 3
↑ a b c Marieb, Elaine M.. Human Anatomy and Physiology, 3rd, Benjamin/Cummings, 103–104. o. (1995. szeptember 29.). ISBN 0-8053-4281-8
↑ Platzer, Werner. Color atlas of human anatomy: Locomotor system. Thieme, 8. o. (2008. szeptember 29.). ISBN 978-3-13-533306-9
↑ Pratt, Rebecca: Epithelial Cells. AnatomyOne. Amirsys, Inc.. [2012. december 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. szeptember 28.)
↑ van Lommel, 2002: p. 97
↑ van Lommel, 2002: p. 94
↑ szerk.: Melfi, Rudy C.: Permar's oral embryology and microscopic anatomy: a textbook for students in dental hygiene. Lippincott Williams & Wilkins, 9. o. (2000. szeptember 29.). ISBN 978-0-683-30644-6
↑ a b Anatomy and Physiology from Science to Life, 3rd, John Wiley & Sons, 110–115. o. (2013. szeptember 29.). ISBN 978-1-118-12920-3
↑ Histology: A Text and Atlas: With Correlated Cell and Molecular Biology, 7th, Lippincott Williams & Wilkins, 528, 604. o. (2015). ISBN 978-1451187427
↑ Molecular biology of the cell, 4, New York [u.a.]: Garland, 1267. o. (2002. szeptember 29.). ISBN 0-8153-4072-9
Freshney, R.I..szerk.: Freshney, R. Ian: Introduction, Culture of epithelial cells. John Wiley & Sons (2002. szeptember 29.). ISBN 978-0-471-40121-6
van Lommel, Alfons T.L.. From cells to organs: a histology textbook and atlas. Springer (2002. szeptember 29.). ISBN 978-1-4020-7257-4
Hámszövetek Az állati szövetek - gyakorlati praktikum
Az emberi szövetek jellemzői Anatómia
Bakonyi et al.:Bakonyi Gábor, dr. Juhász Lajos, dr. Kiss István, dr. Palotás Gábor: Állattan
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hámszövet&oldid=24473704”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 15., 06:41
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.