hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu es hu eo it hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 11.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A borókapárlat olyan égetett szesz, amit a közönséges boróka megerjesztett tobozbogyójából párolnak. Jellegzetes borókaillata a ginére emlékeztet, aminek alkoholtartalma azonban nem borókabogyóból származik.
A tényleges borókapárlatok ritkák, és a „borókapárlatként” ismert hagyományos italok többségét valójában úgy készítik, hogy a borókabogyót különböző hagyományok szerint használják egyéb alkoholok ízesítésére. A minőségi gin készítésekor finomszeszt párolnak le újra boróka és egyéb fűszerek jelenlétében, az ősének tekinthető holland jenever pedig hasonlóan készül, de a hagyományos változatok esetén finomszesz helyett kevésbé finomított gabonapárlatból. A szlovák borovička borókapárlattal kevert finomszesz,[1] míg egyes cseh borovičkák a gin módszerével készülnek.[2] A szerb klekovača kétféle módszerrel készül: szilvapárlatból a gin módszerével, vagy a boróka és szilva vegyes cefréjéből főznek gyümölcspárlatot.[3]
Valódi borókapárlat például a szlovén brinjevec,[4] de előfordul más országokban is, például a magyar Fenyővíz borókapárlat.[5]
A borókapálinka a pálinkatörvény értelmében Magyarországon termett, erjesztett boróka tiszta párlata, ám a pálinka 2004-es eredetvédelme előtt a pálinka szó égetett szeszt jelentett, a borókapálinka kifejezést pedig a borókaízű szeszek gyűjtőneveként használták.
Az Európai Unió törvényei a valódi borókapárlatot a gyümölcspárlatok közé sorolják, míg a hasonló italok a ginek és borókaízesítésű szeszes italok közé tartoznak, és gyakran eredetvédett termékek.[6]
Magyar nagylexikon  IV. (Bik–Bz). Főszerk. Élesztős László, Rostás Sándor. Budapest: Akadémiai. 1995.  343. o. ISBN 963-05-6928-0
↑ Únia urobila poriadok v označovaní nápojov (szlovák nyelven). SME.sk. [2010. december 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. január 13.)
↑ Borovicka – Juniper Spirit. zufanek.cz. (Hozzáférés: 2013. október 21.)
↑ Klekovača. sljivovica.net. (Hozzáférés: 2013. október 21.)
↑ Krasevka (Szlovén nyelven). [2010. augusztus 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. november 20.)
↑ Márton és lányai Pálinkaház - Fenyővíz boróka párlat. Folio Vinoszek. [2010. szeptember 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. november 20.)
↑ Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról
Tequila • Mezcal • Bacanora
Cachaça • Charanda • Guaro • Rum
Pajcsiu • Korn • Sörpárlat • Vodka • Whisky • Skót whisky • Ír whisky • Amerikai whisky • Kanadai whisky • Japán whisky
Finomszesz • Vodka • Sócsú • Szodzsu
Boukha (füge) • Calvados (alma) • Borókapárlat • Gyümölcspárlat • Kirschwasser (meggy) • Medronho (szamóca) • Pálinka • Szilvapárlat • Țuică (szilva)
Armagnac • Borpárlat • Cognac • Pisco
Grappa • Orujo • Törkölypálinka • Tsikoudia • Tsipouro (ánizzsal is) • Zivania
Ízesítő hozzávalókkal készült párlatok
Abszint • bolgár masztika • Úzó • Pastis • Tsipouro (ánizs nélkül is) • török raki
Borovicska • Gin • Jenever
Limoncello (citromhéj) • görög masztika (masztixgyanta) • Rompope (tojás) • Pastis (csillagánizs és édesgyökér) • Triple sec (keserűnarancshéj) • Sambuca (csillagánizs)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Borókapárlat&oldid=24919668”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 11., 07:29
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.