hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de en hu hu hu hu nds hu en en en war hu de hu hu en hu en hu cs hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr hu ga hu ast hu hu fr hu fr hu hu hu hu en cs de hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu sk hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en de de ru ru hu hu hu sk hu hu hu fi vi fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an da ar en az uz ru sv bg bn br ca id hbs_lat vi cy da de el eo es et eu fa fi fr da fy lt gn de he hi hbs_lat hy id es is it ja ka en kk ko cs it lb hu lt lv en en be ms my mzn nl nb nb fr pa pl pt io ro ru bxr es en hbs_lat si en sk sl sq hbs_lat sv hu ta th tr oc fy ur uz vi pl zh xmf zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A helyszín szerepel az UNESCO világörökségi javaslati listáján
Nigéria (már kiszáradt annyira, hogy Nigériával már nem határos)
A Wikimédia Commons tartalmaz Csád-tó témájú médiaállományokat.
A Csád-tó (franciául: Lac Tchad) sekély lefolyástalan tó Közép-Afrikában, a Szahara-sivatag déli határán. Négy ország, Csád, Kamerun, Niger és Nigéria osztozott rajta, bár víz ma már csak a csádi és kameruni részeket borítja.
A Csád-tó az 1960-as évekig a világ hatodik legnagyobb tava volt, területe azóta az éghajlatváltozás és a tó vízkészletének túlzott használata miatt jelentősen zsugorodott. Mindazonáltal több felmérés mutatja azt, hogy az 1990-es évek óta a csökkenés megállt, és a tó területe valamelyest növekedett. A tó kiterjedésének pontos meghatározását több tényező nehezíti, így az, hogy a száraz és esős évszakok váltakozása nagyban befolyásolja a tó méretét, valamint hogy a műholdak által készített képeken a tó sekélysége miatt nehéz megkülönböztetni a teljesen elárasztott területeket a mocsaras területektől és ártéri növényzettől.[1] Napjainkban a tó vízfelülete 1350 km2 és 2500 km2 közötti.[1][2][3][4]
A Csád-tó rendkívüli gazdasági jelentőséggel bír a régió országai és a környezetében elő körülbelül 30 000 000 ember számára. A tó az itt lakóknak nemcsak vízforrás, a tóban élő halak táplálék és eladható termék, a tópart pedig termékeny, meződazdaságra használt terület.[5]
A vízkészletek csökkenése katonai összecsapásokhoz vezetett. (Lásd még: Dárfúri konfliktus, 2007. január)
4 Források, további információk
A Csád-tó Közép-Afrikában, a Szahara déli határán, a Száhil övben fekszik. A Csád-medence veszi körül. Négy ország: Csád, Kamerun, Niger és Nigéria veszi körül. Vízgyűjtő területe ezenfelül Szudánra, Algériára, Líbiára és a Közép-afrikai Köztársaságra is kiterjed.
A vízutánpótlásáról gondoskodó legfontosabb folyók a Chari és a Logone, ezekből származik a tóba érkező víz 90%-a. A tó időszakos táplálói a Komandugu, a Ngadda, a Bunga és a Yedseram folyók, illetve egy, a Szahara felől betorkolló vádi. A beérkező víz alig 10%-a származik a Nigériából érkező folyókból. A jelenlegi átlagos vízmélység mindössze 1,3 méter.
A tó területe a mai korban (zölddel) és a holocén kori Csád-tó (Mega-Chad).
Halászok a tavon. Fotó az 1970-es évekből.
A Csád-tó a korai és középső holocén kori Csád-tó maradványa. Az angol nyelvű szakirodalomban az ősi Csád-tó a Mega-Chad vagy Megachad nevet kapta. Ez az ősi Csád-tó 7000 évvel ezelőtt érte el legnagyobb kiterjedését, amikor vízfelülete 350 000 km2-nél, néhány kutatás szerint pedig 400 000 km2-nél is nagyobb volt. Ekkor Afrika legnagyobb tava volt, a Föld ma legnagyobb tavánál, a Kaszpi-tengernél is nagyobb.[6][7][8]
Vízfelületének nagysága szoros összefüggésben állt a Közép-Afrikában lehulló csapadék mennyiségével. A csapadékos időszakokban a tó a mai kiterjedésének többszörösét is elérte. A tavi üledékek vizsgálatából kimutatható, hogy a Csád-tó többször is (Kr. e. 8500-ban, 5500-ban, 2000-ben és 100 körül) igen közel került a kiszáradáshoz. Az európai felfedezők 1823-ban érkeztek meg partjára, azóta folyamatosan zsugorodik a tó víztükre. 1908-ban jutott először a kiszáradás szélére. 1960-ban a tó felülete 25 000 km² volt, mára ez 8000 km²-nyire csökkent,[9] Nigéria teljesen elveszítette tópartját.
A tó eltűnéséért két tényező felelős:
vízgyűjtő területén az elmúlt évtizedekben a megszokottnál kevesebb csapadék esett, a Chari vízhozama 50%-kal csökkent (globális felmelegedés);
a Chari és Logone folyók mentén egyre jelentősebb méreteket öltő öntözés.
A tendencia 1998 óta megfordulni látszik. A csapadékosabb időjárás miatt a tó területe némileg növekedett, emiatt fel kellett adni több újonnan alakított, part menti települést is. Az azonban megállapítható, hogy ha a jelenlegi folyamatok tovább erősödnek, akkor a tó a 21. század közepére akár teljesen el is tűnhet. A Csád-tó története az Aral-tó sorsával párhuzamosan fut, melyet szintén a teljes kiszáradás fenyeget.
Ahogy a tó mérete zsugorodik, úgy költöznek az afrikai falvak a már kiszáradt tómederre. Ilyen Bol, Yakoua, Sawa, Fourkoulom, Ngalerom és Tchoukouli települése is.
↑ a b Frederick Policelli – Alfred Hubbard – Hahn Chul Jung – Ben Zaitchik – Charles Ichoku: Lake Chad Total Surface Water Area as Derived from Land Surface Temperature and Radar Remote Sensing Data. (hely nélkül): Multidisciplinary Digital Publishing Institute. 2018.  252. o. = Remote Sensing, 10(2). arch Hozzáférés: 2018. ápr. 15.
↑ N.I. Alfa – C.O. Adeofun – E.T. Ologunorisa: Assessment of changes in Aerial Extent of Lake Chad using Satellite Remote Sensing Data. 2008.  101–107. o. = Journal of Applied Sciences and Environmental Management, 12(1). arch Hozzáférés: 2018. ápr. 15.
↑ Take Decisive Action to Save Lake Chad, Secretary-General Urges Governments, International Community, in Message for International Conference. www.un.org. (angolul) New York: Egyesült Nemzetek Szervezete (2018. feb. 28.) (Hozzáférés: 2018. ápr. 15.)
↑ Mariama Sow: Figure of the week: The shrinking Lake Chad. www.brookings.edu. (angolul) The Brookings Institution (2017. feb. 9.) (Hozzáférés: 2018. ápr. 15.)
↑ The Lake Chad Basin: an overlooked crisis? (hely nélkül): Humanitarian Policy Group. 2017. = Humanitarian Exchange, 70. arch Hozzáférés: 2018. ápr. 15.
↑ Mathieu Schuster – Claude Roquin – Philippe Duringer – Michel Brunet – Matthieu Caugy – Michel Fontugne – Hassan Taïsso Mackayee – Patrick Vignaud – Jean-François Ghienne: Holocene Lake Mega-Chad palaeoshorelines from space. (angolul) (hely nélkül): Elsevier. 2005.  1821–1827. o. = Quaternary Science Reviews, 24(16–17). arch Hozzáférés: 2018. ápr. 15.
↑ Frédéric Bouchette – Mathieu Schuster – Jean-François Ghienne – Cléa Denamiel – Claude Roquin – Abderamane Moussa – Patrick Marsaleix – Philippe Duringer: Hydrodynamics in Holocene Lake Mega-Chad. (angolul) (hely nélkül): Elsevier. 2010.  226–236. o. = Quaternary Research, 73. arch Hozzáférés: 2018. ápr. 15.
↑ Nick Drake1 – Charlie Bristow: Shorelines in the Sahara: geomorphological evidence for an enhanced monsoon from palaeolake Megachad. (angolul) (hely nélkül): SAGE Publications. 2006.  901–911. o. = The Holocene, 16(6). Hozzáférés: 2018. ápr. 15.
↑ hirado.hu „Haldoklik a Csád-tó Archiválva 2009. december 14-i dátummal a Wayback Machine-ben”, hirado.hu, 2009. december 13. (Hozzáférés ideje: 2010. június 17.)
Timár Gábor, Kern Anikó. „A kiszáradó Csád-tó”, origo.hu, 2008. március 17. (Hozzáférés ideje: 2010. június 16.)
Pálinkás Károly. „Az élet a Csád-tó nélkül[halott link]”, geographic.hu 2009. március 25. (Hozzáférés ideje: 2010. június 17.)
hirado.hu „Haldoklik a Csád-tó”, hirado.hu, 2009. december 13. (Hozzáférés ideje: 2010. június 17.)
Eric Odada – Lekan Oyebande – Johnson Oguntola: Lake Chad: Experience and Lessons Learned Brief. (angolul) (hely nélkül): Global Water Partnership. 2005. = International Lake Environment Committee Foundation, arch Hozzáférés: 2018. ápr. 15.
A Föld óceánjai és tengerei
Amundsen-öböl ·  Baffin-öböl ·  Barents-tenger ·  Beaufort-tenger ·  Csukcs-tenger ·  Fehér-tenger ·  Grönlandi-tenger ·  Hudson-öböl ·  James-öböl ·  Kara-tenger ·  Kara-szoros ·  Kelet-szibériai-tenger ·  Laptyev-tenger ·  Lincoln-tenger ·  Pecsora-tenger
Adriai-tenger ·  Alborán-tenger ·  Alicantei-öböl ·  Argentin-tenger ·  Azovi-tenger ·  Baleár-tenger ·  Balti-tenger ·  Botteni-öböl ·  Campechei öböl ·  Chesapeake-öböl ·  Davis-szoros ·  Dánia-szoros ·  Égei-tenger ·  Északi-tenger ·  Fekete-tenger ·  Finn-öböl ·  Földközi-tenger ·  Fundy-öböl ·  Guineai-öböl ·  Hebrida-tenger ·  Irminger-tenger ·  Ír-tenger ·  Jón-tenger ·  Karib-tenger ·  Kelta-tenger ·  Krétai-tenger ·  Labrador-tenger ·  La Manche ·  Ligur-tenger ·  Lion (Oroszlán)-öböl ·  Márvány-tenger ·  Mexikói-öböl ·  Norvég-tenger ·  Sargasso-tenger ·  Sidra-öböl ·  Szent Lőrinc-öböl ·  Tirrén-tenger ·  Trák-tenger ·  Venezuelai-öböl ·  Vizcayai-öböl
Ádeni-öböl ·  Akabai-öböl ·  Andamán-tenger ·  Arab-tenger ·  Bengáli-öböl ·  Khambhat-öböl ·  Kutch-öböl ·  Laccadive-tenger ·  Malaka-szoros ·  Mozambiki-csatorna ·  Ománi-öböl ·  Palk-szoros ·  Perzsa-öböl ·  Szuezi-öböl ·  Timor-tenger ·  Vörös-tenger
Alaszkai-öböl ·  Arafura-tenger ·  Banda-tenger ·  Bering-tenger ·  Bismarck-tenger ·  Bohol-tenger ·  Camotes-tenger ·  Carpentaria-öböl · Celebesz-tenger ·  Chilei-tenger ·  Dél-kínai-tenger ·  Filippínó-tenger ·  Flores-tenger ·  Halmahera-tenger ·  Japán-tenger ·  Jáva-tenger ·  Kaliforniai-öböl ·  Kelet-kínai-tenger ·  Korall-tenger ·  Maluku-tenger ·  Ohotszki-tenger ·  Pohaj-tenger ·  Salamon-tenger ·  Sárga-tenger ·  Sawu-tenger ·  Seram-tenger ·  Sibuyan-tenger ·  Sulu-tenger ·  Tasman-tenger ·  Thai (Sziámi)-öböl ·  Visayan-tenger
Amundsen-tenger ·  Bass-szoros ·  Bellingshausen-tenger ·  Davis-tenger ·  Nagy-Ausztráliai-öböl ·  Ross-tenger ·  Scotia-tenger ·  Spencer-öböl ·  St. Vincent-öböl ·  Weddell-tenger
Aral-tó ·  Bajkál-tó ·  Balhas-tó ·  Csád-tó ·  Chilwa (Chirua)-tó ·  Holt-tenger ·  Iszik-köl ·  Kaszpi-tenger ·  Kuku-Nór (Csinghaj-tó) ·  Melrhir-sott ·  Nagy-sóstó ·  Nam-tó ·  Pyramid-tó ·  Salton-tó ·  Szap-tó ·  Szeván-tó ·  Turkana-tó ·  Urmia-tó ·  Van-tó
Üvegházhatású gázok ·  Szén-dioxid ·  Vulkanizmus ·  Hőrekord ·  Esőerdők irtása ·  Karnizmus ·  Globális homály
Kiotói jegyzőkönyv ·  Az ENSZ Környezetvédelmi Programja ·  Éghajlatváltozási Kormányközi Testület ·  tiszta fejlesztési mechanizmus ·  Sótalanítás ·  Nemzeti Éghajlat-változási Stratégia
Megújuló energiaforrások ·  Árapályenergia ·  Bioetanol ·  Napenergia ·  Szélenergia ·  Geotermikus energia ·  Biomassza ·  Energiatakarékosság
Tengerszint-emelkedés ·  Gleccserek olvadása ·  Ivóvízhiány ·  Csád-tó
El Niño ·  Hurrikán ·  Jégkorszak ·  Üvegházhatás ·  Árvíz
Al Gore (Kellemetlen igazság) ·  Greenpeace ·  Carl Sagan ·  Charles David Keeling ·  Vahava-projekt
műhely ·  portál ·  szójegyzék
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Csád-tó&oldid=24029555”
A világörökségi javaslati listán szereplő helyszínek
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 decemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 13., 06:03
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.