hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu cs hu hu cs hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu sv hu ru en hu ru en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu hu hu ru en en hu hu ru en en hu hu sk en es hu hu sv en en hu hu cs hu tr cs hu tr cs hu tr cs hu tr hu hu hu hu hu hu pt hu hu sk hu sk ru en hu hu sk sk en hu hu sk sv en hu sv ru en hu hu hu hu pt hu hu ca sv nb es hu en sv en fr sv uk en fr ca sk en hu zh ru en hu ru da en en ru pl en fr sv ru en is sv ru ca hu sv ru en pt sk oc en da sv ru en fr sk be en hu vi fr en hu sk uk en en ru ca en sl nb sv en hu sk ca en it sv de en hu sk sk en hu sv ru en hu en hu en hu hu hu fr hu sv hu fa sv hu fa cs hu kk ru sk en en ja sv cs hu ru ru sk en en en sv cs hu ru ru bg en en kk sv cs hu ru ca ru en en en sv hu mn en en hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu en hu kk en en en sv tr hu ru en en en hu ru en en en hu ru en en hu ru en en hu ru en hu sv en hu mn en en en hu mn en en en hu mn en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A „négyigenes” népszavazás Magyarország köztársasággá válásának folyamán, négy párt kezdeményezésére kiírt népszavazás, a köztársasági elnök választásának módjáról, a Munkásőrség megszüntetéséről, a Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) vagyonelszámolásáról és a munkahelyi pártszervezetek megszüntetéséről szólt. A szavazást 1989. november 26-án bonyolították le.
A szavazás érvényes és eredményes lett. A köztársasági elnök megválasztásáról szóló kérdés eredménye a legszorosabb a magyar népszavazások történetében, csupán 6404 szavazat (0,15%) döntött.
1989. szeptember 18-án véget értek a magyarországi rendszerváltást előkészitő nemzeti kerekasztal-tárgyalások. A megállapodás szerint még a tavaszi első szabad választások előtt, 1990. január 7-én megtartották volna a közvetlen elnökválasztást. Ezt a Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) és a Magyar Demokrata Fórum (MDF) elfogadta, a Szabad Demokraták Szövetsége (SZDSZ) és a Fiatal Demokraták Szövetsége (Fidesz) nem, mert a közvetlen elnökválasztáson nagy valószínűséggel az akkor rendkívül népszerű Pozsgay Imre államminiszter, a népi baloldalhoz tartozó kommunista politikus győzött volna.
Az MSZMP és az MDF terveit keresztülhúzó népszavazás ötlete az SZDSZ vezetőitől eredt, ehhez csatlakozott három másik párt. A kérdéseket úgy fogalmazták meg, hogy az azokra adott „igen” válasz a kezdeményezők álláspontját tükrözze.
Négy párt közösen kezdeményezte a népszavazást:
Szabad Demokraták Szövetsége (SZDSZ)
Fiatal Demokraták Szövetsége (Fidesz)
Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt (FKGP)
Magyarországi Szociáldemokrata Párt (MSZDP)
Csak az országgyűlési választások után kerüljön-e sor a köztársasági elnök megválasztására?
Kivonuljanak-e a pártszervek a munkahelyekről?
Elszámoljon-e az MSZMP a tulajdonában, vagy a kezelésében levő vagyonról?
A kezdeményező SZDSZ-en kívül a „négy igen” oldalán állt a Fidesz, a Petrasovits Anna-féle Szociáldemokrata Párt és a Kisgazdapárt is. A négy szervezet november 8-án közös felhívást bocsátott ki, melyben a népszavazáson való részvételre és négy „igen”-szavazat leadására kérték a választópolgárokat. „Aki otthon marad, a múltra szavaz!” – lehetett olvasni plakátokon, szórólapokon.
Az MDF, mely az aláírásgyűjtés időszakában a háttérbe húzódott, nem kívánt hozzácsapódni a szemben álló oldalak egyikéhez sem, ezért a bojkottfelhívást választotta. „Nem megyünk el, nem szavazunk” – jelentette be Csengey Dénes a tévé híradójában. Az emberek többsége így is elment szavazni, viszont nem maradt tekintélyes ellenzéki szervezet, mely az első kérdésre a „nem”-et ajánlotta volna követőinek.
A szavazást 1989. november 26-án bonyolították le. A választópolgárok reggel 6 órától kezdve adhatták le a szavazataikat, egészen a 18 órás urnazárásig.
A részvétel összesített adatai[1][2]
érvénytelen / hiányzó szavazólap
Hét szavazópolgárra öt távolmaradó jutott
A 8 millió szavazásra jogosult polgárból 4½ millió vett részt a népszavazáson (58%). Az érvénytelen szavazatok száma az egyes kérdésekre 225 ezer és 255 ezer között mozgott (5,0%-5,6%).
A részvételi hajlandóság jelentősen eltért az ország különböző területein. A legmagasabb arányban az ország nyugati részén mentek el szavazni (Vas és Győr-Sopron megye, 69-70%), a legkevesebben pedig a keleti megyékben (Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár, 51-52%).
a főváros és Pest megye
Részvételi adatok megyei bontásban
A „négyigenes” népszavazás eredményei
Az elnökválasztási kérdésre adott válaszok aránya megyénként
Az 1. kérdés (elnökválasztás) eredménye
Csak az országgyűlési választások után kerüljön-e sor a köztársasági elnök megválasztására?
Az első kérdésben csak csekély többséggel győzött a kezdeményezők szándéka, viszont a fennmaradó három kérdésben elsöprő módon nyilvánult meg a népakarat.
Ezzel meghiúsult a tervezett közvetlen köztársasági elnök-választás. Az SZDSZ és a Fidesz jelentősen növelte ismertségét és népszerűségét, ami hozzájárult sikeres tavaszi választási szereplésükhöz. Az első szabad parlamenti választások után, 1990-ben az MDF-SZDSZ paktum révén azután Göncz Árpád lett az államfő, akit az Országgyűlés választott meg. Pozsgay Imre ugyan MSZP-s képviselő lett, de később fokozatosan kiszorult a politikai színtérről.
Arról, hogy a köztársasági elnököt a parlament válassza vagy közvetlenül a nép, még 1990 nyarán kiírtak egy másik népszavazást, de az érvénytelen lett. (A résztvevők elsöprő, 86 százalékos többsége a közvetlen elnökválasztás mellett voksolt,[3] de ennek nem volt semmilyen közjogi következménye.) A köztársasági elnök megválasztásának módja azóta is vitatott.
↑ A népszavazás országos eredménye. Választástörénet. Országos Választási Iroda, 1989. november 26. (Hozzáférés: 2019. július 9.)
↑ A jegyzőkönyvi adatok (D) mezője mutatja a választójogosultak számát, a (F) mező a szavazók számát.
↑ 1990.ÉVI NÉPSZAVAZÁS (1990.07.29) A népszavazás országos eredménye. valtor.valasztas.hu. (Hozzáférés: 2020. január 20.)
A négyigenes népszavazás a valasztas.hu-n
Kis János: 1989, a víg esztendő, Beszélő, 1999. október
Korabeli SZDSZ-es kampányfilm a négyigenes népszavazás mellett (youtube)
Húsz éve volt a négyigenes népszavazás – Múlt-kor.hu, 2009. november 26.
Nagy tét volt a négyigenes szavazáson – Magyar Hírlap, 2009. november 26.
Ez a történelmi tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Négyigenes_népszavazás&oldid=25062786”
Utoljára szerkesztve 2022. július 1., 22:44-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. július 1., 22:44
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.