fr en hu hu hu hu hu hu hu hu en la fa hu da hu de hu da hu ca hu pl hu fr hu en hu da en nl en sv da hu uk hu de hu hu hu en hu pl hu fr hu en hu ca hy hu ca hu nl hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu it hu cs hu eo hu it hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de nl de am an ar ar arz en en sv en az ku uz bcl de lt en ru sv bg new en bn bpy br hbs_lat ca pt en mhr id mzn tt hbs_lat pl vi cy da de fr hsb el ca eo es et eu fa fi et nn fr it da en fy de hu ja nds gd lt gn de ku he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id fr en hy es is it ja jbo sv ka en kk ta ko en de ku sk pl cs it lb hbs_cyr it en fr hu lt lv hi en pl en ru en ms en ml be mr ru ms my ru en ceb it nds af ne nl nb nb fi tl fr it or ta pa id cs en mai pl pnb pt io ro ru ru bxr es jbo sd it hbs_lat de si en sk sl fy et sq hbs_lat nl en sv hu en ta te en en th tr ceb tr tr oc it en ug fy ur uz fr vi en tr ceb pl fa xmf he en zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 18. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk az 1959. évről szól. Az 1959-es számról szóló cikket lásd itt: 1959 (szám).
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek
2.1 Államok vezetőinek listája 1959-ben
2.3 1959 a légi közlekedésben
2.4 1959 a vasúti közlekedésben
január 1. – Kubában megalakul a Manuel Urrutia Lleó vezette forradalmi kormány.[1]
január 25. – XXIII. János pápa bejelenti a II. vatikáni zsinat összehívását.[2]
január 10. – Az Államvédelmi Hatóság (ÁVH) egykor rettegett vezetője, Péter Gábor egyéni kegyelemmel szabadul. (Szakszervezeti könyvtárosként dolgozott nyugdíjazásáig.)[3]
február 5. – Szlovákiában a Megbízottak Testülete határozatot hoz a törvények és jogszabályok magyar nyelven történő közzétételéről.[4]
február 16. – Batista diktátor elűzése után Fidel Castro hatalomátvétele Kubában
március 9. – A New York-i nemzetközi játékvásáron bemutatják Barbie babát. Ezzel ez a nap vált a játékszer hivatalos „születésnapjává”.
március 10. – Fegyveres felkelés tör ki Tibetben a kínai uralommal szemben.
március 10.–19. – A Lengyel Egyesült Munkáspárt (PZPR) III. kongresszusán elfogadják az 1959–65. évi gazdasági fejlesztés irányelveit, melynek értelmében – többek között – az ún. „parasztkörök” (önkéntes termelőszövetkezetek) bevezetésével kísérletet tesznek a szocializmusnak vidéken történő elmélyítésére.[5]
március 14. – A jugoszláv külügyminisztérium ellenséges politikával vádolja Bulgáriát.[6]
március 24. – Jugoszláv párthatározat a nemzetiségi politikáról. (Ezt követően augusztusban visszatérnek állomáshelyükre Albánia és Jugoszlávia nagykövetei, akik 1958-ban a jugoszláviai albán kisebbség helyzetét illető nézetkülönbségek miatt hagyták el állomáshelyüket.)[6]
március 25. – Villányban létrejön az első szennyvízcsatorna-társulat.[7]
június 9–11. – A „szocialista kultúra kongresszusán” Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) felszólítja az alkotó értelmiség képviselőit a kulturális forradalom véghezvitelére.[4]
június 11. – Genfben megkezdődik a négyhatalmi külügyminiszteri ülés – a francia, amerikai, brit és szovjet külügyminiszter részvételével – a német kérdésről.
június 30. – A Kossuth rádió népszerű sorozata, „A Szabó család” első adása.
július 2. – Brüsszelben Albert liege-i herceg, a későbbi II. Albert belga király feleségül vette Donna Paola Margherita Maria Antonia Consiglia Ruffo di Calabria olasz hercegnőt.
július 13. – Simi-völgyi atombaleset
július 24. – Richard Nixon amerikai alelnök és Nyikita Szergejevics Hruscsov szovjet pártfőtitkár "konyhai vitája".
augusztus 19. – Az 1955-ben aláírt bagdadi paktum átalakul a Központi Szerződés Szervezetévé (CENTO). (1979-ben gyakorlatilag megszűnik.)
augusztus 21. – Eisenhower amerikai elnök által aláírt rendelet értelmében Hawaii lesz az államok 50. tagja.
szeptember 3–5. – A mezőgazdasági körök 1. országos konferenciája Lengyelországban.[5]
szeptember 15. – A brassói katonai bíróság ítéletet hirdet a brassói íróperben.
október 10. – Felkeresi Boldoczki János moszkvai magyar nagykövet Rákosi Mátyást és a magyar pártvezetés nevében politikai tevékenységéről való lemondó nyilatkozat megírására kéri. (Rákosi betegségére való hivatkozással nem teljesíti a kérést.)[8]
október 25. – Jaroslav Heyrovský csehszlovák akadémikus Nobel-díjat kap a polarográfiai kutatásaiért. (Ő Csehszlovákia első Nobel-díjasa.)[4]
november 11. – Az első Citroen 2CV földkerülő út érkezése Párizsba, két fiatal francia, Jean-Claude Baudot és Jacques Séguéla.
Ausztria, Dánia, az Egyesült Királyság, Norvégia, Portugália, Svédország és Svájc aláírja az Európai Szabadkereskedelmi Társulást (EFTA) létrehozó stockholmi egyezményt.
A Magyar Szocialista Munkáspárt Központi Bizottsága (MSZMP KB) megerősíti korábbi döntését, és úgy határoz, hogy Rákosi Mátyás „maradjon ott, ahol van”. (A Szovjetunióban, száműzetésben.)[8]
november 25. – New Yorkban agyonlőve találják Povl Bang-Jensen dán diplomatát, az ENSZ ötös bizottság másodtitkárát. Halálának körülményei máig tisztázatlanok, miután megtagadta a magyar ügyben tanúskodó személyek névsorának kiadását.
november 26. – Az ENSZ ismét napirendre tűzi a „magyar kérdést”.
november 27–30. – Az Egyesült Parasztpárt III. kongresszusa.[5]
november 30. – Megkezdődik az MSZMP első kongresszusa (VII. kongresszus néven). A kongresszuson felszólal Hruscsov is.
december 1. – Az Antarktisz egyezmény aláírása, mely kikötötte a kontinens semlegességét.
december 2. – A francia Riviérán található Fréjus városához közel, a Reyran folyó völgyében felépített Malpasset gát – az özönvízszerű esőzések hatására – átszakad, s a lezúduló víz- és sártömeg szinte elsöpri Fréjust, ahol 423 ember veszíti életét.[9]
december 15–22. – Párizsban felavatják az új NATO főhadiszállást.
december 19. – Lengyelország, a Szovjetunió, az NDK, Magyarország és Csehszlovákia kormányai egyezményt kötnek közös olajvezeték építéséről.[5]
május – A Szovjetunió felveszi a diplomáciai kapcsolatokat Kubával.[10]
Államok vezetőinek listája 1959-ben[szerkesztés]
január 4. – A szovjet Luna–1 űrszonda 6000 km-re közelíti meg a Holdat és az első mesterséges bolygóvá válik.
február 28. – Az amerikai Discoverer–1 az első poláris pályán keringő műhold.
május 16. – Jánossy Andor vezetésével Tápiószelén megalakul az Országos Agrobotanikai Intézet, a magyarországi növényfajta-kísérleti és növénynemesítési kutatások fő bázisa.
szeptember 14. – A szovjet Luna–2 űrszonda becsapódik a Holdba.
október 6. – A Luna–3 fényképeket készít a Hold túlsó oldaláról.
1959 a légi közlekedésben[szerkesztés]
1959 a vasúti közlekedésben[szerkesztés]
december 31. – Bezárják a Szombathely–Bucsu vasutat.
Brassói íróper: A román hatóságok öt erdélyi szász írót koncepciós perben egyenként 10-25 év kényszermunkára ítélnek.
Ottlik Géza regénye: Iskola a határon
Megjelenik Vladimír Mináč szlovák író Živí a mŕtvi (Élők és holtak) című regénye.[11]
Elvis Presley : A Date with Elvis , For LP Fans Only Chuck Berry : Chuck Berry Is on Top Little Richard : The Fabulous Little Richard Ray Charles : The Genius of Ray Charles , Ray Charles , The Fabulous Ray Charles
Jack Brabham nyeri a Formula–1 világbajnokságot a Cooper csapattal.
A Csepel SC nyeri az NB1-et. Ez a klub negyedik bajnoki címe.
január 4. – Vanity, kanadai színésznő († 2016)
január 12. – Per Gessle, svéd énekes, szövegíró
január 13. – Inara Luigas, észt politikus, parlamenti képviselő
január 16. – Sade Adu, brit énekesnő
január 17. – Susanna Hoffs amerikai zenész, énekesnő
február 2. – Hubertus von Hohenlohe német főnemesi családból származó mexikói alpesisíző, popénekes és fotóművész
február 12. – Bujdosó Imre, olimpiai bajnok vívó
február 21. – Marek Raczkowski, lengyel festőművész, karikaturista, díszlettervező
február 22. – Hortobágyi T. Cirill pannonhalmi főapát
február 22. – Kyle MacLachlan, amerikai színész
február 27. – Vardan Petroszján örmény színész, fogatókönyvíró, humorista
március 10. – Szabadi Vilmos, magyar hegedűművész
március 25. – Joanna Stempińska borász, művészettörténész, diplomata, Lengyelország nagykövete
április 22. – Falusi Mariann magyar énekesnő, színésznő a Pa-dö-dő együttes tagja
április 27. – Andrew Fire a 2006. évi fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjat megosztva kapta Craig C. Melloval az RNS interferenciájának felfedezéséért
április 29. – Dajka László egy egykori magyar labdarúgó, jelenleg edző
május 3. – Bobby "Blitz" Ellsworth, az Overkill thrash metal együttes frontembere, a műfaj egyik legkarizmatikusabb előadója
május 9. – Áder János, köztársasági elnök, politikus, a FIDESZ egyik vezetője
május 17. – Alik Szaharov, operatőr, rendező
május 18. – Galla Miklós humorista, zenész
június 1. – Alan Wilder, brit popzenész, a Depeche Mode egykori tagja
június 11. – Hugh Laurie, brit színész
június 13. – Klaus Johannis, erdélyi lutheránus szász gimnáziumi tanár, tanfelügyelő, 2000-től Nagyszeben polgármestere, 2014-től Románia megválasztott köztársasági elnöke
június 14. – Freund Tamás, Bolyai-díjas és Széchenyi-díjas neurobiológus, tanszékvezető egyetemi tanár, az MTA Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet igazgatója
július 1. – Pleszkán Frigyes, kiváló magyar jazz zongorista († 2011)
július 9. – Iváncsik Mihály kézilabdázó
július 13. – Lanstyák István, egyetemi oktató, felvidéki nyelvész
július 17. – Kovács András Ferenc, költő, műfordító
augusztus 11. – Szlávics László, szobrász, éremművész
augusztus 27. – Petőcz András, író, költő
szeptember 11. – John Hawkes, amerikai film- és televíziós színész
szeptember 14.-Morten Harket ,az a-ha együttes énekese.
szeptember 23. – Jason Alexander, amerikai színész, humorista, rendező
október 15. – Rudolf Péter, színész
október 16. – Pamela Cecile Rasmussen, amerikai ornitológus
október 16. – Gary Kemp, angol pop zenész és színész, Spandau Ballet gitárosa és fő dalszerzője
október 31. – Neal Stephenson, amerikai író
november 5. – Bryan Adams, kanadai rockzenész
november 12. – Bolek Zoltán, a Magyar Iszlám Közösség elnöke, író
november 24. – Kiszel Tünde, televíziós műsorvezető, szerkesztő, producer, újságíró, színésznő és fotómodell
december 5. – Kiss Jenő Ferenc, magyar szobrászművész
december 18. – Grant Marshall ("Daddy G"), angol zenész (Massive Attack)
december 28. – Lippai László magyar színész († 2022)
december 28. – Andy McNab brit katona, író
december 29. – Kövér László, politikus, a Fidesz alapító tagja
február 3. – Buddy Holly, Ritchie Valens és J.R Richardson amerikai énekesek (* 1936)
február 15. – Madarász Margit teniszező (* 1884)
március 21. – Kivégezték Mansfeld Pétert, az 1956-os forradalmat követő megtorlás legfiatalabb áldozatát (* 1941)
április 9. – Frank Lloyd Wright, amerikai építész (* 1867)
április 16. – Győrffy István, botanikus, egyetemi tanár, az MTA tagja (* 1880)
április 19. – Szabédi László, magyar költő, egyetemi tanár, a Bolyai egyetem megszüntetésénél a Securitate öngyilkosságba terelte (* 1907)
április 29. – Medgyaszay István, építész, szakíró (* 1877)
május 3. – Csendes Zoltán, közgazdász, a Bolyai egyetem prorektora, az egyetem megszüntetésekor öngyilkos lett (* 1924)
május 31. – Zathureczky Ede, hegedűművész (* 1903)
június 9. – Talányi Ferenc szlovén-magyar irodalmár (* 1883)
július 19. – Schlosser Imre labdarúgó (* 1889)
augusztus 11. – Mario Lanza, olasz származású amerikai tenor (* 1921)
augusztus 17. - Pornói Rezső gimnáziumi énektanár, római katolikus kántor
szeptember 11. – Bölöni György, magyar író, újságíró (* 1882)
október 15. – Fejér Lipót magyar matematikus, az MTA tagja (* 1880)
november 2. – Harsányi Lajos költő, író, római katolikus pap, a magyar katolikus líra egyik megújítója (* 1883)
november 15. – Charles Thomson Rees Wilson, Nobel-díjas angol-skót fizikus (* 1869)
november 16. – Hankó Béla, magyar zoológus, ichthyológus, természettudományi szakíró. (* 1886)
november 17. – Heitor Villa-Lobos, brazil zeneszerző (* 1887)
november 25. – Gérard Philipe, francia színész (* 1922)
november 26. – Povl Bang-Jensen, dán diplomata (* 1909)
december 3. – Márffy Ödön, magyar festő és grafikus (* 1878)
december 18. – Ráth-Végh István, művelődéstörténeti szakíró, jogász (* 1870)
december 20. – Bory Jenő, építész, szobrász (* 1879)
december 28. – Ante Pavelić, a horvát usztasa mozgalom alapítója, a Független Horvát Állam vezetője (* 1889)
A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
Emilio Gino Segre, Owen Chamberlain
Severo Ochoa, Arthur Kornberg
↑ Nagy Gábor: Fidel két útja. In.: HVG. XXXX. évf., 2018/16. (2023.) szám, 36-37. oldal, ISSN 1217-9647
↑ A II. vatikáni zsinatról tartottak előadást Nagyváradon. magyarkurir.hu
↑ Kis-Kapin Róbert: „Ugy éltem itt, mint a bugyborék a vizen…”. Péter Gábor börtönben írt feljegyzései, 1954. május–augusztus (magyar nyelven). betekinto.hu. [2016. szeptember 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 24.)
↑ a b c Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 152. o.
↑ a b c d Baló–Lipovecz Lengyelország, 190. o.
↑ a b Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
↑ Oprán Emese (2010). „Víz és társadalom Magyarországon, 1919-1990.” 6-7. szám, 67. o, Kiadó: História folyóirat.
↑ a b Feitl István: A száműzött Rákosi. In.: Csorba László: A magyar történelem rejtélyei. Kossuth Kiadó Zrt., [Budapest], 2016, 44. oldal, ISBN 978-963-09-8458-4
↑ Építmények és katasztrófák. In.: HVG. XL. évf., 2018/34. (2041.) szám, 23. oldal, ISSN 1217-9647
↑ Németh István: A kubai rakétaválság. In.: Rubicon. XXX. évf., 330-331. (2019/2-3.) sz., 73. oldal, ISSN 0865-6347
↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 152. o.
↑ Baló–Lipovecz:  Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1959 témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1959&oldid=24938791”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 18., 15:06
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.