fr en hu hu hu hu hu lb hu cs hu hu nl hu en hbs_lat en hu de hu fr hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu eu hu de de hu en hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr pl en nl fr nl fr nl fr es it fr fr de sv fr fr fr it es en fr fr es en fr fr fr de es en fr en fr fr it en fr en fr fr fr fr es en it en it de it fr it fr fr fr fr en it de fr fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr fr fr en fr cs fr fr fr en fr fr fr hu fr fr en fr fr pt en en fr en fr fr fr hu ru fr fr fr en fr en fr fr fr fr en fr hu fr hu fr fr fr fr en fr fr fr fr el fr hu uk fr als fr el fr fr fr hu fr de fr fr hu fr fr da fr fr fr fr zh da fr fr da ro hu it fr fr fr zh fr ca zh oc zh fr it uk en hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu hu en hu en cs de hu hu fr hu fr hu en cs de fr hu hu hu hu hu hu hu fr en de de en oc en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar arz en en sv az bcl ru sv bg bn bo br hbs_lat ca en mhr id mzn hbs_lat pl vi cy da de fr el eo es et eu fa fi et nn fr it da en fy de gd lt de ku he hi hbs_lat it tl hy it id fr es is it ja sv ka kk ko sk cs it lb it en fr lt lv en en ml be mr ms en ru nl nb nb fr ta pa pl pms pnb ps pt io ro ru ru bxr es en it hbs_lat en sk sl en sq hbs_lat nl sv hu en ta en th ceb tr oc en ug fy ur uz fr fi vi en tr ceb pl en zh xmf da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Luxembourg témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk a fővárosról szól. Hasonló címmel lásd még: Luxemburg.
Luxembourg (luxemburgiul: Lëtzebuerg, franciául: Luxembourg, németül: Luxemburg) a Luxemburgi Nagyhercegség fővárosa és egyben legnagyobb települése. Európa egyik fontos pénzügyi központja. Luxembourg népessége 119 215 fő. A város az azonos nevű Luxembourg körzetben fekszik.
A római időben a település 2 utcából állt. 963-ban Siegfried gróf élt itt a városban. Tőle tudjuk, hogy ekkor már apátság és kastély is volt a településen. A kastélyról kapta a nevét a város: Licilinburhuc, később Lützenburg lett a neve, míg végül Luxemburg. 987-ben a várban a későbbi Mihály-templom elődjét kezdték el építeni.
A 11. század végén a gróf egy házi kolostort épített. A 14. században kezdték el építeni a kórházat. Az új Miklós-templom környékén elkészült a piac. 1340 körül János főúr elkezdte felépíteni a városfalat. 1354-ben a város Luxemburg hercegség fővárosa lett.
1443-ban a várost Jó Fülöp burgund herceg foglalta el. Luxemburg ezután Németalföld része lett.
Az 1830-as londoni konferencia után a poroszok, 1914-ben majd 1940-ben a németek foglalták el a várost, melyet 1944-ben az amerikai hadsereg szabadított fel. A poroszok az 1867-es, ugyancsak londoni konferencia döntése nyomán vonultak ki. Ugyanezen döntés alapján az erődítményeket katonai használatra alkalmatlanná kellett tenni, ami ugyan csak egy ellenőrző bizottság 1870-es látogatása nyomán kapott lendületet, de ezzel indulhatott meg a város polgári fejlődése. A várkapuk lerombolásával ugyanis megnyílt az út egyrészt a városi közlekedés, másrészt a váron kívüli területek városiasodása előtt. A jelenlegi Luxemburg arculatát meghatározó épületek zöme ekkor keletkezett. A város tudatosan vonzotta a gazdag polgárságot (minden, az országban működő vállalat székhelyének a városban kellett lennie, a belvárosban meghatározták a házak minimális emeletszámát, közberuházásból egészségügyi laboratóriumot, valamint kaszinót építettek, ekkor épült meg a főpályaudvar, a hozzá vezető sugárút mentén a vasúttársaság, az állami takarékpénztár (ez a két épület mintegy kapuoszlopként szegélyezi a belváros és a pályaudvari negyed közötti Adolphe-híd pályaudvar felőli hídfőjét) és az ARBED-nek (Acieries Réunies Burbach-Esch-Dudelange), a környék legfontosabb acélipari vállalatának, a mai Arcelor-Mittal-nak a központi palotái.
2004-es adatok szerint: luxembourgi: 39,58%, külföldi 60,42%, amelyek a következő nemzetiségek (főben megadva): portugál: 14 518 francia: 8818 olasz: 5600 belga: 3534 holland: 2753 brit: 1794 spanyol: 1490 jugoszláv: 870 svéd: 802
Az Állami Bank épülete
Itt található az Európai Bíróság és az Európai Parlament titkársága, az Európai Számvevőszék, a Kiadóhivatal (OPOCE) valamint az Európai Befektetési Bank. A Bizottság több fontos főigazgatósága is itt kapott helyet (pl. az EUROSTAT). Luxemburgban van pl. több intézmény (az itteni székhelyű intézményeken kívül a Bizottság és a Parlament) fordítási szervezete és európai ügynökségek fordítási feladatait ellátó Fordítási Központ is.
Az EU intézményeinek, valamint a bankszékházaknak a Kirchberg városrész ad otthont, amely számos modern építész és szobrász művével büszkélkedhet. Itt található az új Filharmónia és a Modern Művészetek Múzeuma is.
1994 óta a város régi negyedei és erődítményei az UNESCO világörökségi listáján vannak (Luxembourg városa: az óvárosi negyed és az erődrendszer).
Charles Baron de Tornaco
Nagyherceg palotája - korábbi városháza, a spanyol megszállás alatt, valamint a holland perszonálunió időszakában épült szárnyakból áll, július és augusztus hónapokban vezetéssel megtekinthető
Bock - a város kezdete, a sziklaerőd maradványaival, alatta a francia megszállás idejéből származó kazamaták
Neumünster Apátság, jelenleg kulturális és közösségi központ
Szent János templom a Neumünsteri Apátság mellett, zománcozott stációi megtekintésre érdemesek.
Modern művészetek múzeuma Ieoh Ming Pei alkotása, a Thüngen-erőd romjaival egységbe építve.
Rekord max. hőmérséklet (°C)
Átlagos max. hőmérséklet (°C)
Átlagos min. hőmérséklet (°C)
Rekord min. hőmérséklet (°C)
Havi napsütéses órák száma
Forrás: World Meteorological Organisation, Hong Kong Observatory, Meteolux
Camden - Egyesült Királyság
1995-ben Európa kulturális városa volt, 2007-ben pedig Európa kulturális fővárosa.
Amszterdam ·  Andorra la Vella ·  Ankara ·  Athén ·  Baku ·  Bécs ·  Belgrád ·  Berlin ·  Bern ·  Brüsszel ·  Budapest ·  Bukarest ·  Chișinău ·  Dublin ·  Helsinki ·  Jereván ·  Kijev ·  Koppenhága ·  Lisszabon ·  Ljubljana ·  London ·  Luxembourg ·  Madrid ·  Minszk ·  Monaco ·  Moszkva ·  Nicosia ·  Nur-Szultan ·  Oslo ·  Párizs ·  Podgorica ·  Pozsony ·  Prága ·  Pristina ·  Reykjavík ·  Riga ·  Róma ·  San Marino ·  Stockholm ·  Szarajevó ·  Szkopje ·  Szófia ·  Tallinn ·  Tbiliszi ·  Tirana ·  Vaduz ·  Valletta ·  Varsó ·  Vatikánváros ·  Vilnius ·  Zágráb
Chinvali ·  Douglas ·  Episzkopi ·  Gibraltár ·  Kariész ·  Longyearbyen ·  Mariehamn ·  Saint Helier ·  Saint Peter Port ·  Sztepanakert ·  Szuhumi ·  Tiraspol ·  Tórshavn
A Frankofónia (La Francophonie)
Albánia ·   Andorra ·   Belgium ·   Benin ·   Bissau-Guinea ·   Bulgária ·   Burkina Faso ·   Burundi ·   Comore-szigetek ·   Csád ·   Dominikai Közösség ·   Dzsibuti ·   Egyenlítői-Guinea ·   Egyiptom ·   Elefántcsontpart ·   Észak-Macedónia ·   Franciaország ·   Gabon ·   Ghána  ·   Görögország ·   Guinea ·   Haiti ·   Kambodzsa ·   Kamerun ·   Kanada ·   Kongói Demokratikus Köztársaság ·   Kongói Köztársaság ·   Közép-afrikai Köztársaság ·   Laosz ·   Libanon ·   Luxemburg ·   Madagaszkár ·   Mali ·   Marokkó ·   Mauritánia ·   Mauritius ·   Moldova ·   Monaco ·   Niger ·   Örményország ·   Románia ·   Ruanda ·   Saint Lucia ·   São Tomé és Príncipe ·   Szenegál ·   Seychelle-szigetek ·   Svájc ·   Togo ·   Tunézia ·   Vanuatu ·   Vietnám ·   Zöld-foki Köztársaság
Ciprus ·   Egyesült Arab Emírségek  ·   Katar  ·   Koszovó  ·   Szerbia  ·   Új-Kaledónia
Argentína ·   Ausztria ·   Bosznia-Hercegovina ·   Costa Rica ·   Csehország ·   Dél-Korea ·   Dominikai Köztársaság ·   Észtország ·   Gambia  ·   Grúzia ·   Horvátország ·   Írország  ·   Lengyelország ·   Lettország ·   Litvánia ·   Magyarország ·   Málta  ·   Mexikó  ·   Montenegró ·   Mozambik ·   Szlovákia ·   Szlovénia ·   Thaiföld ·   Ukrajna ·   Uruguay
ISNI: 0000 0004 0496 5475
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Luxembourg&oldid=24601863”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 20., 02:01
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.