hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Harc a mosóteknő körül | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Harc a mosóteknő körül
1918 elején béremelést követeltek a vegytisztítókban dolgozók. Az újságok támogatták a sztrájkmozgalmat, s közben fény derült a háborús hiánygazdaság visszaéléseire is.
Még a konzervatív Budapesti Hírlap is támogatta azt a mozgalmat 1918 márciusában, amelyet a fehérnemű-tisztító munkások indítottak a béremelésért. A lap idézte a Magyarországi Vegyészeti Munkások Szövetségét, amelynek nyilatkozata szerint „a munkaadók a háború kezdete óta mintegy ezer százalékkal emelték a tisztítás árát, holott a munkások alig kaptak béremelést”. A közlemény szerint ráadásul a „legtöbb üzemben különféle visszaéléseket követnek el a közönséggel szemben, a mosásnál használt piszkos lúgot két-három ízben is fölhasználják.” A szappanhiány miatt a férges ruhát pedig fertőtlenítés nélkül, „együtt mossák a legszebb és legdrágább ruhával, miáltal azokat is megfertőzik”.
Az újság egyetértett a munkásszervezettel, miszerint „hihetetlenül drágán dolgoznak a fehérnemű-tisztítók” és nem is lehet őket tisztítóknak nevezni. A cikkszerző azért „odaszúrt” egyet a sztrájkolóknak is: „Kár, hogy a munkások mindeddig mélyen hallgattak erről és csak most rukkolnak ki vele, amikor a maguk érdekében (…) szükségesnek látják.” A munkások sztrájkjáról Az Újság című lap tudósított, amely „Harc a mosóteknő címmel” számolt be a bérmozgalomról. A Fehérnemű és Vegytisztítók Ipartársulata erre azt közölte, hogy a munkások 30-100 százalékos béremelési követelésére válaszul „a munkaadók hajlandók egyenként és egyénenkénti fizetésjavítást adni.” A munkások szakszervezeti vezetőivel viszont nem akartak tárgyalni, mert nem fogadták el őket partnerként: e „szakma nincs képesítéshez kötve s ők analfabéta mosó- és vasalónőkkel nem tárgyalnak”.
A munkaadók időközben beleegyeztek a munkaidő rövidítésébe. Az árakat szerintük az ipartársulat egységesen állapította meg, ezeket „valamennyi tisztítóban kifüggesztik s ezeknél többet kérni nem szabad”. Ezzel szemben Az Újság szerzője szerint a „föltüntetett 35 filléres maximális gallértisztítást Budapest nem minden mosodájában tartják be”. Ezt az ipartársulat vezetője tagadta, és azt is hozzátette: „a munkások béremelési követelése jogtalan”, s az sem igaz, hogy „nem kaptak áremelést a háború alatt”. Az ipartársulat közleménye szerint a béremelkedés 300-400 százalékos volt a háború előttihez képest, ugyanakkor megjegyezték, hogy a nyersanyagok drágulása minden egyes cikknél legalább 400 százalékos volt.
A lap tudósítója ezután elment a sztrájktanyára, a Kun utca 11. szám alatti épületbe, ahol a Magyarországi Vegyészeti Munkások Szövetségének volt helyisége. Itt főleg sztrájkoló nőket talált. Kiderült, hogy öt cég már teljesítette a munkások követeléseit. Így például egy nyolc hónapja dolgozó 16 éves munkáslány fizetését 2,80 koronáról „a szervezkedés hírének hallatára” 4,20-ra emelték.
A „fehérnemű-mizéria” nem merült ki ennyiben. Az ipartársulat szerint a fehérnemű „lopkodása” vészes arányban nőtt. „Az is megtörtént, hogy egy gőzmosógyár szállítókocsiját feltörték és most ezreket érő fehérneműt emeltek el belőle.” A fehérneműhiányt jelzi, hogy a Budapesti Hírlap egy másik cikkében cáfolták, hogy a háztartásokban is bevezetnék a fehérnemű-rekvirálást. (Fehérnemű alatt a korban ingeket, gallérokat, kézelőket is értettek, azaz általában az alsóneműt.) A Népruházati bizottság ügyvezető alelnöke, Magyar Bertalan szerint rövidesen tisztázódni fog, hogy kell-e rekvirálás, vagy másképp is biztosítani tudják a készleteket. A Pamutközpont igazgatója, Deutsch Kálmán pedig elmondta: „új rekvirálások nem lesznek az országban és a magánháztartásokban való rekvirálásokról sincs szó”.
Fehérnemű-tisztítók — fehérnemű-piszkítók = Budapesti Hírlap, 1918. március 13.
Harc a mosóteknő körül = Az Újság, 1918. március 20.
A fehérnemű-ínség. Nem rekvirálnak a magánháztartásokban = Budapesti Hírlap, 1918. március 21.
Készítette: Szegő Iván Miklós
Budapesti Hírlap, 1918. március 13.
Megemlékeztünk a minap arról, hogy a fehérnemű-tisztító munkások béremelés érdekében mozgalmat indítottak és hogy néhány cég már teljesítette a munkások követelését. A Magyarországi Vegyészeti Munkások Szövetsége most hosszabb fejtegetést küldött be hozzánk, amely elmondja, hogy a munkaadók a háború kezdete óta mintegy ezer százalékkal emelték a tisztítás árát, holott a munkások alig kaptak béremelést; elmondja, mennyivel többet kell most a közönségnek fehérnemű-vásárlásért és -tisztításért fizetnie és kijelenti, hogy azt a rengeteg áremelkedést semmi sem okolja meg.
Érdekes kimutatást közöl a fejtegetés arról, hogy mennyi a munkaadó üzemköltsége és kiszámítja, hogy milyen nagy a haszna. Azután a következő leleplezéssel áll elő: A legtöbb üzemben különféle visszaéléseket követnek el a közönséggel szemben, a mosásnál használt piszkos lúgot két-három ízben is fölhasználják, azért olyan piszkos ma a ruha. A nagy szappanhiány következtében a legutóbbi időben igen sok férges ruhát visznek a gőzmosókba, ezeket a ruhákat anélkül, hogy fertőtlenítenék, együtt mossák a legszebb és legdrágább ruhával, miáltal azokat is megfertőzik. A tulajdonosok azt hirdetik, hogy klórmentesen tisztítanak, de ez nem igaz, mert mindenütt klórt használnak, szappan nélkül mosnak. Mosóport azért nem használnak, mert annak métermázsája 85 korona, tehát a ruhára sokkal ártalmasabb ammóniákkal dolgoznak.
Nekünk nincs módunkban a szövetség által beküldött adatok ellenőrzése. Nem kételkedünk helyességükben és ezért jogosnak véljük a munkások kívánságát és méltányosnak a teljesítését. Hogy hihetetlenül drágán dolgoznak a fehérnemű-tisztítók és hogy a legnagyobb jóakarattal sem lehet őket tisztítóknak nevezni, annyira piszkosan és megrongálva küldik haza a fehérneműt, azt sajnos a nekünk beküldött irat nélkül is tudta mindenki. A panasz régi, új csak az a leleplezés, amellyel a munkások most okát adják annak, miért piszkos a „tiszta” ruha. Kár, hogy a munkások mindeddig mélyen hallgattak erről és csak most rukkolnak ki vele, a mikor a maguk érdekében — ó, korántsem a közönség érdekében, a melynek rokonérzésére számítanak! — szükségesnek látják.
Előző bejegyzés Botrány Újpesten: felfüggesztik a polgármestert a háborús közellátás visszásságai miattKövetkező bejegyzés Trockij lemondása
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva