hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en pl hu it de pl en hu de hu de de en hu ru hu de it en en hu hu de en hu hu hu hu hu en hu zh hu en de en hu zh hu en pl en pl en it de de hu hu hu hu en pl zh hu de de en pl hbs_lat it de pl hu hu hu hu hu hu en pl hu hu hu de pl pl hu hu en pl hu zh it en pl hu hu hu hu en pl hu hu de hu en hu hu it de hu en en en hu de hu en hu hu fi hu hu hu hu hu hu en en hu hu en hu en hu hu hu de en hu hu hu hu en hu hu hu en de en pl da hu en pl en pl en hu de pl en pl hu hu da pl en pl hu hu de hu en pl hu hu en pl en hu hu hu de de en hu hu hu de de en hu en it de hu en en en it de hu en hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu de hu en en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu de hu en en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu de hu en en en hu hu hu en da hu hu da hu de hu en en en hu hu hu en hu hu da hu hu de hu en en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu de hu en en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu de hu en en en hu hu hu en hu hu hu hu hu de hu en en pt hu hu hu en hu hu hu en hu de hu en hu hu hu en en de en de en hu de de de hu en hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Poroszország és Brandenburg uralkodóinak listája – Wikipédia
A Porosz Királyság címere (1701-től)
Az alábbi lista a Brandenburg-Poroszország területén létrejött, különböző megnevezésű államalakulatok uralkodóinak listáját tartalmazza.
Poroszország történelme a Német Lovagrend történelméhez kötődik. 1618 után Brandenburg és Poroszország történelme szorosan összekötődik, amennyiben a két területen azonos uralkodó országol, és Brandenburg egyre inkább beolvadt a porosz közigazgatásba.
1.1 Őrgrófok (1134 – 1356)
1.2 Választófejedelmek (1356 – 1701)
1.2.1 Wittelsbach-ház (1323 – 1373)
1.2.2 Luxemburgi-ház (1373 – 1415)
2.1 Poroszország hercegei (1525 – 1618)
2.2 Hohenzollernek (1415 – 1701)
4 Az 1918 utáni idők
Az államalakulat megnevezése ebben az időben: Brandenburgi Őrgrófság.
1220–1313 között a területen a család Stendal és Salzwedel ágai osztoztak.
Otto IV. „mit dem Pfeil”
Heinrich II. „das Kind”
Választófejedelmek (1356 – 1701)Szerkesztés
A terület megnevezése az 1356-ban kiadott Német Aranybullában foglaltaknak megfelelően, azt követően Brandenburgi Választófejedelemség.
Wittelsbach-ház (1323 – 1373)Szerkesztés
Ludwig V. „der Aeltere”, Ludwig V. „der Brandenburger”
Ludwig VI. „der Römer”
Otto VII. „der Faule”
Luxemburgi-ház (1373 – 1415)Szerkesztés
Wenzel „der Faule” – cseh király, német-római király. Luxemburgi Zsigmond testvérbátyja.
Siegmund - magyar király és német-római császár is volt
Jobst von Mähren – morva őrgróf, tehetséges politikus, aki jól kihasználta dinasztiájának sikereit. Brünni (ma Brno) udvara a korai humanizmus fellegvára.
A Poroszországban uralkodó Albert Frigyes 1618-as halála után az uralkodói cím vejére, János Zsigmondra szállt, onnantól kezdve Brandenburg és Poroszország uralkodói tisztét egyazon személy töltötte be.
Poroszország hercegei (1525 – 1618)Szerkesztés
Albrecht; III. „Achilles” Albert brandenburgi választó unokája. Hohenzollern-ház tagja. A Német Lovagrend nagymestere. I. („Öreg”) Zsigmond lengyel király adományozta neki a porosz hercegi címet.
Albrecht Friedrich; I. Albert fia.
Hohenzollernek (1415 – 1701)Szerkesztés
Friedrich II. „der Eiserne”
Joachim „Nestor” – művelt, humanista uralkodó, aki egyetemet alapított és fontos törvénykezési reformokat hajtott végre.
Johann Siegmund – jelentősen növelte Brandenburg területét és apósától örökölte Poroszországot, mellyel megindult a modern Poroszország kialakulása.
Georg Wilhelm – gyengekezű uralkodó volt, aki országát hiába próbálta megvédeni a harmincéves háború szörnyűségeitől.
Friedrich Wilhelm – „a Nagy Választófejedelem”-ként emlegetett uralkodó, erőskezű központosító, haderő-szervező és hadvezér, aki megteremtette a porosz militarizmus alapjait.
(12 év, 1 hónap, 7 nap)
Frigyes Vilmos brandenburgi választófejedelem és Lujza Henrietta orániai–nassaui hercegnő fia. A Porosz Királyság megalapítója és első királya
németül: Friedrich Wilhelm I.
(27 év, 3 hónap, 6 nap)
I. Frigyes porosz király és Zsófia Sarolta hannoveri hercegnő fia. Erőskezű uralkodó, aki jelentős iparosítást hajtott végre, ezzel erősítve a gazdaságot
németül: Friedrich II. der Große
(46 év, 2 hónap, 17 nap)
I. Frigyes Vilmos porosz király és Zsófia Dorottya hannoveri hercegnő fia. A felvilágosult abszolutizmus irányelvét követve Poroszországot katonai és politikai nagyhatalommá tette
németül: Friedrich Wilhelm II.
(11 év, 2 hónap, 30 nap)
II. Nagy Frigyes porosz király unokája, Ágost Vilmos királyi herceg fia. Részt vett Lengyelország III. felosztásában, ám uralkodása inkább tékozlásairól és szerelmi botrányairól ismeretes
németül: Friedrich Wilhelm III.
(42 év, 6 hónap, 22 nap)
II. Frigyes Vilmos porosz király és Friderika Lujza hessen–darmstadti hercegnő fia. A napóleoni háborúkat követően stabilizálta országa helyzetét, a Szent Szövetség egyik létrehozója
németül: Friedrich Wilhelm IV.
(20 év, 6 hónap, 26 nap)
III. Frigyes Vilmos porosz király és Lujza mecklenburg–strelitzi hercegnő fia. A kezdeti liberális politikáját Bismarck javaslatára abszolutista irányra váltotta
(27 év, 2 hónap, 7 nap)
IV. Frigyes Vilmos porosz király testvére. Először az Északnémet Szövetség elnöke, majd az újonnan alakult Német Birodalom első császára lett
(3 hónap, 6 nap)
I. Vilmos német császár és porosz király és Auguszta szász–weimar–eisenachi hercegnő fia. Az első egyetemi végzettségű porosz uralkodó, egyben a legrövidebb ideig regnáló is
(30 év, 4 hónap, 25 nap)
III. Frigyes német császár és porosz király és Viktória brit királyi hercegnő fia. Az első világháború elvesztése és az 1918–19-es németországi forradalom következtében lemondott trónjáról
Az 1918 utáni időkSzerkesztés
Az elvesztett világháború után Németország megszűnt monarchia lenni, azonban a weimari Németországban Porosz Szabadállam (Freistaat Preußen, más írásmódban Freistaat Preussen) működött tovább.
A Porosz Szabadállam miniszterelnökei:
Paul Hirsch (SPD) 1918–1920
Otto Braun (SPD) 1920–1921
Adam Stegerwald (Deutsche Zentrumspartei) 1921
Otto Braun (SPD) 1921–1925
Wilhelm Marx (Deutsche Zentrumspartei) 1925
Otto Braun (SPD) 1925–1932
1932-ben Franz von Papen feloszlatta a porosz kormányt, és helyén kormányzóságot hozott létre, melynek élén a Reichskommissar, a birodalmi kormányzó állt. Poroszország birodalmi kormányzói:
Franz von Papen; 1932
Kurt von Schleicher; 1932–1933
Franz von Papen; 1933
A nemzetiszocialista hatalomátvétel után Poroszország vezetője:
Hermann Göring (NSDAP) 1933–1945
Az elvesztett második világháború után a szövetséges erők feloszlatták Poroszországot. Kelet-Poroszország, a korábbi porosz állam, melyből a katonai hatalom kifejlődött, orosz és lengyel igazgatás alá került. Brandenburgot a megszálló szovjet hatalom és az NDK kommunista kormánya három körzetre osztotta fel. Brandenburg, mint szövetségi állam, a német újraegyeülés után jött újra létre.
A német monarchia megszűnése óta a Hohenzollern-család egyes tagjai életük során, ill. a mai napig igényt tartanak a porosz, ill. a német trónra. Ezek:
II. Vilmos volt német császár 1918–1941 közötti száműzetésének ideje alatt
Vilmos német koronaherceg (1882. május 6. – 1951. július 20.), igénye a német/porosz trónra az 1941–1951 közötti időszakban élt.
Lajos Ferdinánd porosz herceg (1907. november 9. – 1994. szeptember 26.), igénye a német/porosz trónra az 1951–1994 közötti időszakban élt.
György Frigyes porosz herceg (1976. június 10. –), igényt támaszt a német/porosz trónra 1994 óta.
Manfred Scheuch: Historischer Atlas Deutschland – vom Frankenreich bis zur Wiedervereinigung (Weltbild kiadó, 1997, ISBN 3-8289-0358-4, 248. old.)
Az angol és német Wikipédia vonatkozó cikkei
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Poroszország_és_Brandenburg_uralkodóinak_listája&oldid=24611282”
Utoljára szerkesztve 2022. január 22., 23:04-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. január 22., 23:04
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.