fr ca hu hu hu hu hu ca hu it hu hu hu de ca hu it el it fr hbs_lat it hbs_lat it it it en hu hu hu hu hu hu hu hu hu oc hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu it it it ceb it en it it hu en hu nl hu hu hu hu en cs de hu fr hu fr ru en de de ru en de en hu hu hu sk ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar en az ku en ru sv bg br hbs_lat ca en mhr id mzn it tt hbs_lat vi cy da de fr el ca eo es et eu fa fi fr it da en fy de gd lt ku he hi hbs_lat hy it id es is it ja sv ka ko kk ko ku pl it it it en fi fr lt lv en mr ms mzn it nl nb nb fr ta pa id es pl pms pnb ps pt io ro es ru es jbo en it hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv hu ta th ceb tr oc fy ur fr vi en pl zh xmf zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Stefano Bonaccini (2014. november 24. – nincs)
Emilia-Romagna (IPA: [eˈmiːlja roˈmaɲɲa]) egy régió Olaszországban.
Emilia-Romagna régiót északról a Pó folyó, keletről az Adriai-tenger, délről pedig az Appenninek vonulata határolja. Déli részén San Marinóval is határos.
Emilia-Romagna régió kilenc tartományból áll, területe 22 446 km², és Olaszországban a hatodik helyen áll. A régió közel fele (48%) síkságból áll, míg 27%-a dombos és 25%-a hegyvidéki. Az Appenninek régióbeli szakaszát a flysch, a badland erózió (calanques) és a barlangok jellemzik. A hegyek több mint 300 km hosszan húzódnak északról délkelet felé, és csak három 2000 m feletti csúcsuk van: a Monte Cimone (2165 m), a Monte Cusna (2121 m) és az Alpe di Succiso (2107 m).
A síkságot a tenger fokozatos visszahúzódása alakította ki a Pó-medencéből és a folyók által lerakott törmelék. Az ókorban szinte teljesen mocsaras terület volt, történelmét az emberek kemény munkája jellemzi, akik a jobb életszínvonal elérése érdekében igyekeztek visszaszerezni és átalakítani a földet.
A geológia változatos, északon lagúnák és sós területek, a régió többi részén pedig számos termálvízforrás található, amelyek a történelem különböző időszakaiban a felszínre törő talajvíznek köszönhetőek. A folyók mindegyike az Appenninekben ered, kivéve a Pót, amelynek forrása az Alpokban, Piemontban ered. Emilia-Romagna északi határa 263 km hosszan követi a folyó útját.
A régió mérsékelt égövi lombos és vegyes erdőkkel borított, a növényzetet övekre lehet osztani: a kocsányos tölgy-európai gyertyán öv (Padan-síkság és az Adria partvidéke), amelyet ma (a Ferrara tartománybeli Mesóla erdő kivételével) gyümölcsösök, búza- és cukorrépaföldek borítanak, a kocsányos tölgy-európai komló-gyertyán öv az alacsonyabb lejtőkön 900 m magasságig, az európai bükk-ezüstfenyő öv 1000 és 1500 m között és a végső hegyi puszták övezete. Emilia-Romagna két olasz nemzeti parkkal rendelkezik, a Foreste Casentinesi Nemzeti Parkkal és az Appennino Tosco-Emiliano Nemzeti Parkkal.
Foreste Casentinesi, Monte Falterone és Campigna Nemzeti Park (Parco nazionale delle Foreste Casentinesi, Monte Falterona e Campigna) - Toszkána régióval közösen.
Toszkán-Emiliai Appenninek Nemzeti Park (Parco nazionale dell'Appennino Tosco-Emiliano) - Toszkána régióval közösen.
Az ókori római tartomány nevét a rajta keresztülhaladó Via Aemilia után kapta, mely Piacenzát és Riminit kötötte össze. Augustus császár közigazgatási reformja után Aemilia lett Itália nyolcadik provinciája.
A 4. században Aemilia és Liguria egy tartománnyá egyesült.
A bizánci időkben Ravennában már exarchátus működik. Ekkoriban a longobárdok ellenőrzik a területet. Kis Pipin 755-ben Rómának ajándékozza Ravennát és a környező falvakat.
A fontosabb települések – Ferrara, Modena, Reggio, Parma, Piacenza – független városállamokká válnak.
Romagna és Modena kormánya a 19. század elején olyan korrupt és kapzsi volt, hogy 1821-ben a lakosság felkelt ellenük, a lázadást azonban rövid idő múlva leverték. 1848–49-ben a következő forradalmat az osztrák csapatok ismét elfojtották.
1861-ben Emilia-Romagna az Olasz Királyság része lett.
Emilia-Romagna régiója kilenc megyéből (provincie) áll, a legfiatalabb ezek közül az 1992-ben önállóvá tett Rimini megye, amely korábban Forlì (a mai Forlì-Cesena) része volt. A régió területébe ékelődik (enklávé) az önálló törpeállam, a San Marino Köztársaság.
Bologna (Provincia di Bologna), közigazgatási székhelye Bologna (60)
Ferrara (Provincia di Ferrara), közigazgatási székhelye Ferrara (26)
Forlì-Cesena (Provincia di Forlì-Cesena), közigazgatási székhelye Forlì (30)
Modena (Provincia di Modena)- közigazgatási székhelye Modena (47)
Parma (Provincia di Parma), közigazgatási székhelye Parma (47)
Piacenza (Provincia di Piacenza), közigazgatási székhelye Piacenza (48)
Ravenna (Provincia di Ravenna), közigazgatási székhelye Ravenna (18)
Reggio Emilia (Provincia di Reggio nell'Emilia), közigazgatási székhelye Reggio Emilia (45)
Rimini (Provincia di Rimini), közigazgatási székhelye Rimini (20)
Modena: katedrális, Piazza Grande, Torre Civica
Ravenna ókeresztény és bizánci műemlékei
↑ Italian National Institute of Statistics
A Wikimédia Commons tartalmaz Emilia-Romagna témájú médiaállományokat.
Emilia-Romagna lap.hu - linkválogatás (magyarul)
Abruzzo •  Basilicata •  Calabria •  Campania •  Emilia-Romagna •  Friuli-Venezia Giulia •  Lazio •  Liguria •  Lombardia •  Marche •  Molise •  Piemont •  Puglia •  Szardínia •  Szicília •  Toszkána •  Trentino-Alto Adige •  Umbria •  Valle d’Aosta •  Veneto
ISNI: 0000 0001 0723 3489
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Emilia-Romagna&oldid=25122052”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 24., 14:01
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.