hu pl hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs de hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en hu hu hu hu hu hu de en hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru hu hu nb de sl en en hu sk hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 30.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Magyarország közellátásért felelős tárca nélküli minisztere
1940. december 17. – 1941. szeptember 15.
1962. június 30. (75 évesen)[1]
2.1 Társasági tagságai és elismerései
A Budapesti Tudományegyetemen végzett jogi tanulmányokat, ennek befejeztével államtudományi doktorátust szerzett. 1907-től 1921-ig a kereskedelemügyi minisztériumnál alkalmazták, s az Országos Magyar Királyi Statisztikai Hivatalhoz beosztva végezte a munkáját, 1909-től minisztériumi segédfogalmazóként, 1919 után pedig minisztériumi osztálytanácsosként. 1918-ban a pozsonyi Erzsébet Tudományegyetemen habilitált, és a népességi statisztika magántanára lett. 1921-től 1926-ig a szegedi Ferenc József Tudományegyetem statisztikai tanszékének vezetője volt nyilvános rendes tanári címmel, egyúttal 1925–1926-ban a jog- és államtudományi kar dékáni feladatait is ellátta. 1926-ban a budapesti Királyi József Műegyetemen a statisztika és az alkalmazott közgazdaságtan nyilvános rendes tanára lett. Két ízben, 1928–1931-ben és 1936–1937-ben a közgazdaság-tudományi kar dékánja volt. 1928–1930 között az Erzsébet Tudományegyetem állam- és jogtudományi karának magántanára volt. Az 1934 után Magyar Királyi József Nádor Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem nevet viselő intézményben tanított egészen 1944 márciusáig.
Szakmai pályájával párhuzamosan az 1930-as évektől aktívan részt vett a magyarországi gazdaság- és kereskedelempolitika alakításában. 1933-tól 1936-ig a minisztériumközi Árelemző Bizottság alelnöke, 1936-tól 1938-ig elnöke volt. 1935-ben a kis- és középipar fejlesztéséért felelős Iparosok Országos Központi Szövetkezetének elnökévé választották meg, a tisztséget 1945-ig látta el. 1938–1939-ben az árellenőrzés országos kormánybiztosaként tevékenykedett. 1939-ben a kormányon lévő Magyar Élet Pártja zászlaja alatt bekerült az országgyűlésbe, s 1944-ig képviselte a csurgói választókerületet. Időközben, 1940. december 17-e és 1941. szeptember 15-e között a Teleki-, illetve a Bárdossy-kormány közellátásért felelős tárca nélküli minisztere volt. A német megszállást követően, 1944. március 21-én a német államrendőrség, a Gestapo letartóztatta, és októberig a Bécs melletti lanzendorfi táborban raboskodott. Röviddel azután, hogy a Gestapo budapesti Fő utcai gyűjtőfogházba szállították, 1944. október 15-én kiszabadult és Budapest felszabadításáig bujkált.
Ezt követően folytatta az oktatómunkát a fővárosi műegyetemen, majd 1946-ban a Pázmány Péter Tudományegyetem statisztikai tanszékének vezetőjévé nevezték ki nyilvános rendes tanári címmel. A politikai átalakulás korszakában csak két évig irányíthatta a tanszéki munkát, korábbi politikai szerepvállalására hivatkozva 1948-ban kényszernyugdíjazták. 1951 nyarán családjával együtt kitelepítették Egyekre, ahol – immár idős emberként – 1953-ig a Tisza menti vízművek gyökérkúti telepére osztották be kubikosnak és nádvágónak. Miután vagyonát elkobozták és nyugdíját is megvonták, 1953 után Maglódon, 1955 után Budakeszin tartotta fenn magát alkalmi munkákból. 1958-ban részlegesen rehabilitálták, és 1961-ig a Központi Statisztikai Hivatal szaktanácsadójaként alkalmazták.
A statisztika területén elsősorban Budapest demográfiai, társadalom- és gazdaságstatisztikai elemzésével foglalkozott, behatóan tanulmányozta és elemezte az öngyilkosság, a házasságon kívüli születés, a válás, a bűnözés stb. mutatószámait. Módszertani újításai között említendő, hogy kezdeményezésére vezették be az üzemgazdasági statisztikai adatfelvételezést, a statisztikai háztartás- és életmód-megfigyeléseket, valamint szorgalmazta a reprezentatív mintavételi módszer széles körű elterjedését. Emellett behatóan foglalkozott a statisztika tudományának történetével, elméleti kérdéseivel, de jelentős volt tudományszervező tevékenysége is.
A problémákra érzékeny statisztikusi-társadalomtudósi szemléletét az Auguste Comte által felvázolt pozitivista társadalom víziója és az annak kialakulását elősegítő altruista szemlélet befolyásolta. A puszta statisztikai trendelemzéseken túlmenően ajánlásokat tett az egyes társadalmi jelenségek pozitív irányba való elmozdítására. Ezt példázza, hogy az egyetemi hallgatókról végzett – több vonatkozásában negatív végkicsengésű – statisztikai felmérését követően javító célzattal élére állt a diákság kötelező testnevelését megszervező mozgalomnak.
1926-ban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 1946-ban rendes tagjává választották. Az Akadémia szervezeti átalakítását követően, 1949-ben tanácskozó taggá minősítették, rendes tagságát csak posztumusz, 1989-ben állították vissza. 1925 és 1929 között a Magyar Statisztikai Társaság alelnöke, 1943 és 1946 között elnöke volt, 1941-ben pedig a társaság tiszteletbeli tagjává választották. Emellett 1929-től 1938-ig a miniszteriális Országos Statisztikai Tanács tudományos bizottsági munkáját is elnökölte, 1935-ben pedig a Nemzetközi Statisztikai Intézet (International Statistical Institute) rendes tagságát nyerte el.
A Magyar Koronás Bronzéremnek (polgári szalagon) és 1934-től a Magyar Érdemrend középkeresztjének a tulajdonosa.
Statisztikai tudományos munkásságáért 1925-ben az Akadémia Fáy András-díját, 1947-ben pedig a Magyar Statisztikai Társaság Keleti Károly-emlékérmét vehette át. A gazdaságpolitika terén elért eredményeiért 1941-ben magyar királyi titkos tanácsosi címet kapott.
Magyarország városainak háztartása 1910-ben. Budapest. 1916
Tizenöt év kivándorlásunk történetéből. Budapest. 1918
Csonka-Magyarország megszállásának közgazdasági kárai. Budapest. 1923
A gümőkórhalandóság Magyarországon a XX. század elején. Budapest. 1925
Buday László élete és munkássága. Budapest. 1925
Budapest székesfőváros népességének fejlődése 1900-tól 1920-ig, különös tekintettel a fejlődés gazdasági rugóira I–II. Budapest. 1927–1929
Az általános forgalmi adó Budapesten 1921–1927. Budapest. 1929
Az albérlők és ágybérlők szociális és gazdasági viszonyai Budapesten. Budapest. 1929
A kereskedők szociális és gazdasági viszonyai Budapesten. Budapest. 1929
Az iparosok szociális és gazdasági viszonyai Budapesten. Budapest. 1929
Budapest épületviszonyai. Budapest. 1929
A magyar egyetemi hallgatók statisztikája 1930. Budapest. 1931
A törvénytelen gyermekek Budapesten. Budapest. 1932
A háztulajdon alakulása Budapesten. Budapest. 1933
A közületi alkalmazottak szociális és gazdasági viszonyai Budapesten. Budapest. 1934
A magyar statisztika nagy korszakának akadémikus képviselői: Megemlékezés Kőrösy Józsefről, br. Láng Lajosról és Vargha Gyuláról. Budapest. 1938
Statisztikai módszerek. Budapest. 1959
↑ a b http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC09006/09110.htm, Laky Dezső, 2017. október 9.
Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969.  20–21. o.
Magyar nagylexikon  XI. (Kir–Lem). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2000.  753. o. ISBN 963-9257-04-4
Új magyar életrajzi lexikon IV. (L–Ő). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2002.  58–59. o. ISBN 963-547-414-8
Pécsi egyetemi almanach 1367–1999. almanach.pte.hu (Hozzáférés: 2022. jan. 10.)
Thirring Lajos: Laky Dezső. In: Statisztikai Szemle, 1992
Horváth Róbert: Laky Dezső, az egyetemi tanár. Szeged, 1992
Balás Judit: Laky Dezső. In: Magyar közgazdászok a két világháború között. Szerk. Mátyás Antal. Budapest, 1994
Sablon:Magyarország tárca nélküli miniszterei 1920-tól
Magyarország tárca nélküli miniszterei 1920-tól
1920: Bleyer Jakab (nemzetiségi kisebbségek)
1920–1921: Vass József (közélelmezésügyi)
1920: Bleyer Jakab (nemzetiségi kisebbségek)
Nagyatádi Szabó István (közélelmezésügyi)
Sokorópátkai Szabó István (kisgazdaügyi)
1931: Mayer János (kisgazda miniszter)
1938–1939: Jaross Andor (felvidéki)
1939–1940: Jaross Andor (felvidéki)
1940–1941: Laky Dezső (közellátásügyi)
1941: Laky Dezső (közellátásügyi)
1941–1942: Győrffy-Bengyel Sándor (közellátásügyi)
1942: Győrffy-Bengyel Sándor (közellátásügyi)
1942–1944: Antal István (nemzetvédelmi-propaganda)
1944: Jurcsek Béla (közellátásügyi)
Rátz Jenő (a miniszterelnök helyettesítésével megbízott)
1944: Jurcsek Béla (közellátásügyi)
1944–1945: Hellebronth Vilmos (a termelés folyamatos vezetésével megbízott)
Kassai-Schallmayer Ferenc (nemzetvédelmi és propaganda)
Kovarcz Emil (a nemzet totális mozgósításával és harcba állításával megbízott)
1945: Henney Árpád (a nemzetvezető munkatörzsének országos munkarendvezetője és a személye körüli)
1989–1990: Baráth Etele (Közlekedési, Hírközlési és Építésügyi Minisztérium)
1990: Boross Péter (Miniszterelnöki Hivatal)
1990–1991: Gerbovits Jenő (kárpótlásért)
Kiss Gyula (a politikai foglyok szervezeteivel foglalkozó)
1990–1992: Botos Katalin (bankügyekért felelős)
Gálszécsy András (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
Horváth Balázs (a határon túli magyar ügyekben felelős)
1990–1993: Mádl Ferenc (az MTA és a tudománypolitika felügyeletéért felelős)
Pungor Ernő (az Országos Műszaki Fejlesztési Bizottságot vezető)
1991–1993: Nagy Ferenc József (kárpótlásért)
1992–1993: Füzessy Tibor (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
Horváth Balázs (az Országgyűléssel való kapcsolattartás és sportfelelős)
1995–1996: Suchman Tamás (Privatizációért felelős)
1995–1998: Nikolits István (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
1996–1998: Csiha Judit (Privatizációért felelős)
1998–2000: Kövér László (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
2000–2002: Demeter Ervin (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
1998–2002: Boros Imre (a PHARE-program koordinációjáért felelős)
2002–2004: Baráth Etele (Nemzeti Fejlesztési Terv és EU-Támogatások Hivatal)
2003–2004: Juhász Endre (Európai integrációs ügyekért felelős)
Lévai Katalin (esélyegyenlőségért felelős)
2004: Göncz Kinga (esélyegyenlőségért felelős)
2004–2006: Baráth Etele (Nemzeti Fejlesztési Terv és EU-Támogatások Hivatal)
Kolber István (regionális fejlesztésért és felzárkóztatásért felelős)
2007–2008: Draskovics Tibor (Kormányzati koordinációért felelős)
2007–2009: Szilvásy György (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
Molnár Károly (kutatás-fejlesztésért felelős)
2009: Ficsor Ádám (a polgári titkosszolgálatokat felügyelő)
2010–2014: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért felelős)
2011–2012: Fellegi Tamás (egyes nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való kapcsolattartásért felelős)
2012–2013 Varga Mihály (egyes nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való kapcsolattartásért felelős)
2014–2018: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért felelős)
2017–2018: Süli János (az új paksi atomerőműért felelős)
2017–2018: Kósa Lajos (a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős)
2018–2022: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért, egyházügyekért és nemzetiségekért felelős)
2018–2022: Süli János (az új paksi atomerőműért felelős)
2018–2022: Mager Andrea (nemzeti vagyon kezeléséért felelős)
2020–2021: Novák Katalin (családokért felelős)
2022–: Semjén Zsolt (nemzetpolitikáért, nemzetiségpolitikáért, egyházpolitikáért és egyházdiplomáciáért felelős)
2022–: Nagy Márton (gazdaságfejlesztésért felelős)
2022–: Navracsics Tibor (területfejlesztésért és az uniós források felhasználásáért felelős)
Magyarország tárca nélküli miniszterei • 1848–1919 • 1920-tól
Sablon:A Magyar Statisztikai Társaság vezetői
A Magyar Statisztikai Társaság és a Magyar Közgazdasági Társaság Statisztikai Szakosztályának vezetői
Buday László (1922–1925) ·  Thirring Gusztáv (1925–1931) ·  Kenéz Béla (1931–1935) ·  Kovács Alajos (1935–1937) ·  Konkoly-Thege Gyula (1937–1940) ·  Balás Károly (1940–1943) ·  Laky Dezső (1943–1946) ·  Bud János (1946–1949)
Thirring Gusztáv (1923–1925) ·  Laky Dezső (1925–1929) ·  Kenéz Béla (1929–1931) · Balás Károly (1929–1933) ·  Bud János (1932–1935) ·  Kovács Norbert (1933–1935) ·  Czettler Jenő (1935–1937) ·  Pogány Frigyes (1935–1937) ·  Illyefalvi I. Lajos (1937) ·  Surányi-Unger Tivadar (1937) ·  Altenburger Gyula (1938–1940) ·  Tormay Béla (1938–1940) ·  Dobrovits Sándor (1940–1943) ·  Benisch Artúr (1940–1943) ·  Elekes Dezső (1943–1946) ·  Szádeczky-Kardoss Tibor (1943–1946) ·  Dabasi-Schweng Loránd (1946–1949) ·  Thirring Lajos (1946–1949)
Dobrovits Sándor (1922–1932) ·  Elekes Dezső (1932–1943) ·  Thirring Lajos (1943–1946) ·  Barsy Gyula (1946–1949)
Elekes Dezső (1923–1932) ·  Thirring Lajos (1932–1943) ·  Andreich Jenő (1933–1943) ·  Barsy Gyula (1943–1946) Dabasi-Schweng Loránd (1943–1946) ·  Bene Lajos (1946–1949) ·  Kádas Kálmán (1946–1949)
Lukács Ottó (1960–1963) ·  Ollé Lajos (1964–1986) ·  Párniczky Gábor (1986–?)
Lengyel László (1960–1968) ·  Gyulay Ferenc (1968–1978) ·  Oros Iván (1978–?)
Kupcsik József (1990–1997) ·  Szilágyi György (1997–2000) ·  Soós Lőrinc (2000–2003) ·  Herman Sándor (2003–2010) · Soós Lőrinc (2010–2016) ·  Laczka Éva (2016–2020) ·  Rózsa Dávid (2020–)
Szilágyi György (1991–1997) ·  Vavró István (1991–1997) ·  Balogh Miklós (1997–2003) ·  Herman Sándor (1997–2003) ·  Klonkai László (2003–2006) ·  Soós Lőrinc (2003–2010) ·  Lakatos Miklós (2006–2010) ·  Sándor István (2010–2013) ·  Szabó István (2010–2016) ·  Rappai Gábor (2013–2016) ·  Kovács Péter (2016–) ·  Sándorné Kriszt Éva (2016–2020) ·  Valkó Gábor (2020–)
Marton Ádám (1990–1997) ·  Laczka Éva (1997–2016) ·  Benoist György (2016–2020) ·  Kormos Zoltán (2020–)
ISNI: 0000 0000 7975 0920
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Laky_Dezső&oldid=24633675”
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyarország tárca nélküli miniszterei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 30., 11:53
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.