hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu fr hu hu fr hu en ms en fi hu et fi hu eu hu hu hu fr hu hu fr de hu hu hu hu hu hu en cs hu fi hu de fr hu hu en it fr en hu pt en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr cs hbs_lat sv tr es hbs_lat hu fr hu hu br en en hu hu fr hu en hu hu hu hu hu fr hu hu hu en id hu hu hu hu hu ms hu hu es hu hu hu de hu sk hu hu hbs_lat hu hu hu hu it en lt pl hu hu hu hu fr hu hu hu id hu fr hu fr fr hu hu hu hu hu en hu hu en sk en hu es es hu hu is hu hu hu hu hu hu hu nl hu hbs_lat fr hu hu hu hu en hu fr ceb hu fy hu hu cs fr hu hu hu sk et hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu ceb hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl sv hu tr sk hu fr hu hbs_lat pl fr cs hu en cs de hu hu hu en cs de hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat eo fa fr he it ms nl ro sk sl sv vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Nem tévesztendő össze a következővel: Nyárád.
A Wikimédia Commons tartalmaz Nyirád témájú médiaállományokat.
Nyirád község Veszprém megyében, az Ajkai járásban.
Nyirád a Dunántúl középső részén, a Bakony hegység délnyugati lábánál, az Ajka, Tapolca, Devecser és Sümeg által határolt terület középpontja közelében fekszik, mind a négy várostól 10-15 kilométernyi távolságra. Az Agár-tető északnyugati nyúlványainak tövében, a Kis-Bakony és a Deák-hegy alatt simuló lankás területen települt a község. A falu északkeleti határában folyik a Kígyós-patak, a lakott területtől délre a Kétöles-patak, északi határában pedig egy halastó is található.
A község főutcája a Devecsertől Zalahalápon át Tapolcáig vezető 7317-es út, Nyirád központja ennek valamivel a 11. kilométere után helyezkedik el. A falutól északra torkollik bele ebbe az útba keleti irányból a 7315-ös út –, 8,7 kilométer megtétele után, Szőcön és Halimbán át Ajka felől –, a központban pedig kiágazik belőle nyugat felé, Sümeg irányába a 7321-es út.
A nagy kiterjedésű községhatárt szinte minden oldalról erdő veszi körül. A régészeti lelőhelyek, az előkerült tárgyi emlékek bizonyítják, hogy a település, illetve annak közvetlen környéke szinte ősidők óta lakott.
Nyirád nevének eredetére kétféle magyarázatot ismerünk. A hivatalos szerint: a magyar nyír, nyírfa származéka. A köztudatban is ez a magyarázat él. Más véleményen van Zala megye legjobb ismerője, a megye történetének megírója dr. Holub József, aki azt írja, hogy a falu nevében egyik honfoglaló magyar törzs, a Nyír törzs neve él, akiknek ősi szálláshelye lehetett a mai róluk elnevezett Nyirád falu és vidéke. Első említése a 12. század elejéről való.
A helység neve 1272-ben Nerrad, 1531-ben Nyrrad, 1557-ben Nyrad, formában említődik.
A községtől északnyugatra, a Kígyós-patak bal partján, a Téglásnak nevezett határrészen talált középkori edénycserepek a 14-16. századi falusi fazekasság termékei. Ezt a helyet a középkori Nyirád faluval azonosíthatjuk.
Nyirád község a 12. század elején a Kaplony nemzetség birtoka, Zlaudus püspök fivéréé, Mártoné és fiaié. Zlaudus püspök halála után IV. Béla 1236-ban Márton beleegyezésével Nyirádot a veszprémi püspöknek ítélte. Ez időtől kezdve az 1848. évi jobbágyfelszabadításig, majd 1945-ig a mindenkori veszprémi püspök birtoka, annak sümegi uradalmához tartozott.
1444-ben a zavaros és háborús időkben a Debrentei Hymfiak kifosztották és elpusztították a falut. A 16-17. században a fejlődés megrekedt, majd elnéptelenedett a település.
Lakottan 1715-ben írták össze. A püspök – gróf Volkra János – a falut rácokkal, tótokkal és teknővájó cigányokkal telepítette be. Sokáig utcák vallottak a telepesek nemzetiségéről. A legrégebbi utcák a Tapolca-devecseri út két oldaláról nyíltak. Az úttól keletre két utca: Cigány, ma Alkotmány utca, Felszeg (Főszeg), ma Dózsa György utca, Gidina (Gidinium), ma Széchenyi utca. Külön települési egység volt a püspöki major zárt egysége.
Ebben a formában élhetett a falu népe kb. két évszázadon át. Ahogy bővültek, szaporodtak a családok – még a mai kép is mutatja – a régi házakhoz toldottak hozzá egy-egy újabb lakrészt vagy szobát, vagy újabb kis családi házat. Így jöhetett létre, hogy egymás mellé szorosan 2-3-4 családi ház is szorult egy vonalban, egy udvarban a gazdasági épületekkel együtt.
1778-ban 981, 1816-ban 1264 lelket számláltak. A 19. század derekán számos járvány és elemi csapás sújtotta a falut: az 1837-es dögvészben az állatállomány mintegy fele odaveszett, 1849-ben, 1855-ben kolerajárvány tizedelte a lakosságot. 1855-ben és 1862-ben tűzvész pusztított. Ez utóbbi alkalommal 35 ház vált a lángok martalékává. A Rákóczi utcában ma is álló Szent Flórián fogadalmi kápolna - mely 1854-ben épült, legutóbb 1980-ban újították fel - ezekre az időkre emlékeztet.
Az első világháború csatáiban 80 nyirádi lakos esett el.
A település lakói a 20. század első harmadáig főleg mezőgazdasági tevékenységből éltek. 1937-ben nyitották meg a falu határában az első bauxitbányát, mely gyökeresen átrendezte az itt élők életkörülményeit. A mezőgazdaságból - a bányászati tevékenység bővülésével - egyre többen vállaltak munkát a bányánál, s kezdett kialakulni az ipari munkásság.
A szovjetek 1945. március 26-án foglalták el a községet. A második világháború helyi áldozatainak száma 54 volt.
A második világháborút követően indult újra, illetve folytatódott nagyobb volumenű bányászat, s fokozatosan a férfi munkaerő több, mint 50%-át foglalkoztatta a bányavállalat.
Az idősebb generáció - és elsősorban a nők - kis parcellákon (5-20 hold) mezőgazdasági munkát végeztek szükségleteik kielégítésére. A települést körülvevő földek gyenge minősége (5-13 aranykorona), valamint a kisparcellák nem is tették lehetővé a piacra való termelést.
A települést 1950-ben Zala vármegyétől Veszprém megyéhez csatolták.
Az 50-es évek végére kialakult a munkaképes lakosság szakmai struktúrája, valamint a magyar iparosodó településekre jellemző kétlakiság.
Ebben az időszakban - tehát az 50-es évek első felében - a bauxitbánya vezetésének Nyirádra településével erőteljesen fejlődésnek indult a község. Felépült a falu nyugati határában egy lakótelep, mely már vezetékes ivóvíz- és csatornahálózattal lett ellátva.
Annak idején korszerűnek számító művelődési ház kezdte meg működését, és a települést ellátó üzlethálózat is kialakult. Megkezdődött az utak, utcák portalanítása, járdaépítés, valamint a felszíni csapadékvíz tervszerű elvezetése. A bányászattal egy időben, az aktív víznívó-süllyesztés következtében a település áradt kútjaiból az ivóvíz eltűnt. Bányakár terhére az úgynevezett öreg falu is vezetékes vízzel lett ellátva.
A település dinamikus fejlődésének időszaka 1953-tól az 1970-es évek elejéig tartott. A település lélekszáma a 60-as években tetőzött, amikor megközelítette a 2500 főt.
A település közvetlen környezetében a bauxitbányászat a 90-es évek közepén teljes egészében befejeződött, s e tény fokozottan sújtotta a lakosságot. Szinte nincs olyan család, aki ne lett volna kapcsolatban a bányavállalattal. Mindezek ellenére a munkanélküliség alacsony, viszont sok a viszonylag fiatal bányász-nyugdíjas.
1990–1994: Dr. Hock Ernő (független)[3]
1994–1998: Lengyel József (független)[4]
1998–2002: Sarkadi-Nagy András (független)[5]
2002–2006: Sarkadi-Nagy András János (független)[6]
2006–2010: Sarkadi-Nagy András János (független)[7]
2010–2014: Sarkadi-Nagy András János (független)[8]
2014–2016: Sarkadi-Nagy András János (független)[9]
2016–2019: Nagy Gábor (független)[10]
2019-től: Nagy Gábor (független)[1]
A településen 2016. április 3-án időközi polgármester-választást tartottak,[10] az előző polgármester halála miatt.[11]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,8%-a magyarnak, 4,4% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (9,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 67,8%, református 2,9%, evangélikus 1%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 9,3% (18,4% nem nyilatkozott).[12]
- Nyirádi Motorsport Centrum- Egyik legkorszerűbb rallycross és autocross pálya Közép-Európában.
– Itt található Erzsébet királyné ércből készült szobra. – A szobor szomszédságában fakad egy soha ki nem apadó forrás. – A települést körülvevő, vadban gazdag Bakony-hegység délnyugati nyúlványa.
Nyirádi Sár-álló Természetvédelmi terület:[13] A 2005. július 14. óta védett terület 360 hektáron fekszik a község határában. A területen botanikai ritkaságokat tartalmazó változó vízállású cseres-kocsányos tölgyesek, nyírligetek, kékperjés rétek, mocsárrétek és mészkerülő gyepek találhatóak.
A falu legnagyobb sikere 1967-ben történt, amikor Medgyesegyházát a Szabad Föld Kupa döntőjében 2-1-re legyőzték. Nyirád: Kovács – Albrecht, Tóth, Lukács – Gyimóti, Pupos – Horváth, Kraxner, (Nyírő), Tulok, Simon, Pálfi. Medgyesegyháza: Unyatinszki – Hürkecz, Plástyik II., Valyuck – Juhász, Kovács – Pugymer, Plástyik I. , Mészár, Bódi, Varga. Csereként Varga II. és Németh, valamint a sérült Unyatinszki kapus helyett Flender lépett pályára.
A 6. percben Mészár védhetetlenül bombázott a Nyirád hálójába, 1:0. A 12. percben Tulok egyenlített, 1:1. A 28. percben Horváth labdáját Kraxner perdítette a hálóba, 2:1. A második félidőben a medgyesegyháziak rohamoztak, kis szerencsével akár meg is fordíthatták volna a mérkőzés állását, ám több gól már nem esett.
Most a Nyirád KSE a Veszprém megyei harmadosztályban szerepel.
Ifj. Vasuta Gábor fotói a nyírádi láprétekről
↑ a b Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
↑ Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 1.)
↑ Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 1.)
↑ Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 1.)
↑ Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
↑ Nyirád települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
↑ a b Nyirád települési időközi választás eredményei (magyar nyelven). Nemzeti Választási Iroda, 2016. április 3. (Hozzáférés: 2020. június 18.)
↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016 (Hozzáférés: 2020. június 18.)
↑ Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság: Nyirádi Sár-álló TT (magyar nyelven). [2012. február 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. február 1.)
Ila Bálint – Kovacsics József: Veszprém megye helytörténeti lexikona I–II. Budapest: Akadémiai. 1964–1988. = Magyarország Helytörténeti Lexikona.
Az Ajkai járás települései
Ajka •  Csehbánya •  Farkasgyepű •  Halimba •  Kislőd •  Magyarpolány •  Nyirád •  Öcs •  Szőc •  Úrkút •  Városlőd
Alsólendvai járás: Adorjánfalva •  Alsóbeszterce •  Alsólakos •  Alsólendva •  Alsószenterzsébet •  Baglad •  Bagonya •  Bakónak •  Bántornya •  Bánuta •  Belatinc •  Belsősárd •  Bödeháza •  Csentevölgy •  Cserföld •  Csesztreg •  Cup •  Felsőbeszterce •  Felsőlakos •  Felsőszenterzsébet •  Filóc •  Gáborjánháza •  Göntérháza •  Hársliget •  Kálócfa •  Kámaháza •  Kapca •  Kebeleszentmárton •  Kerkabarabás •  Kerkakutas •  Kerkanémetfalu •  Kerkapéntekfalu •  Kerkaújfalu •  Kislippa •  Kispalina •  Kót •  Kozmadombja •  Középbeszterce •  Külsősárd •  Lendvadedes •  Lendvaerdő •  Lendvahídvég •  Lendvahosszúfalu •  Lendvajakabfa •  Lendvanyíres •  Lendvarózsavölgy •  Lendvaszentjózsef •  Lendvavásárhely •  Magyarföld •  Márokföld •  Murabaráti •  Murahely •  Muramelence •  Murarév •  Murasziget •  Nagypalina •  Nemesnép •  Őrszentvid •  Petesháza •  Pórszombat •  Pusztaszentpéter •  Radamos •  Ramocsa •  Rédics •  Resznek •  Szécsiszentlászló •  Szentgyörgyvölgy •  Szentistvánlak •  Szijártóháza •  Tüskeszer •  Völgyifalu •  Zalabaksa •  Zalagyertyános •  Zalaivánd •  Zalaszombatfa •  Zorkóháza •  Zsitkóc •  Zsizsekszer
Balatonfüredi járás: Akali •  Alsódörgicse •  Alsóörs •  Aszófő •  Balatonarács •  Balatoncsicsó •  Balatonfüred •  Balatonkövesd •  Balatonszőlős •  Balatonudvari •  Csopak •  Felsődörgicse •  Felsőörs •  Kisdörgicse •  Lovas •  Nagypécsely •  Nemespécsely •  Óbudavár •  Örvényes •  Paloznak •  Szentantalfa •  Szentjakabfa •  Tagyon •  Tihany •  Vászoly •  Zánka
Csáktornyai járás: Alsóferencfalva •  Bánfihegy •  Bányavár •  Békásd •  Belica •  Bocskaihegy •  Bottornya •  Csáktornya •  Cseresnyés •  Delejes •  Drávacsány •  Drávamagyaród •  Drávanagyfalu •  Drávaóhíd •  Drávaszentiván •  Drávaszentmihály •  Drávavásárhely •  Édeskút •  Erzsébetlak •  Farkashegy •  Felsődomboru •  Felsőkirályfalva •  Felsőmihályfalva •  Felsőpusztafa •  Felsővidafalva •  Gáborvölgy •  Gyümölcsfalva •  Gyümölcshegy •  Határörs •  Hétház •  Hétvezér •  Jánosfalva •  Károlyszeg •  Királylak •  Kismagyaród •  Kismihályfalva •  Kristóffalva •  Lapány •  Ligetfalva •  Majorlak •  Mártonhalom •  Miksavár •  Murafüred •  Muragárdony •  Muranyirád •  Muraréthát •  Murasiklós •  Muraszentkereszt •  Muraszentmárton •  Muraszerdahely •  Muraszilvágy •  Nyíresfalva •  Nyírvölgy •  Ormós •  Ráckanizsa •  Robádihegy •  Stridóvár •  Százkő •  Szelencehegy •  Szentilona •  Szentmargithegy •  Szentorbánhegy •  Tótfalu •  Tündérlak •  Vashegy •  Végfalva •  Víziszentgyörgy •  Zalabárdos •  Zalaújvár •  Zrínyifalva •  Zsidény
Keszthelyi járás: Alsópáhok •  Alsózsid •  Balatongyörök •  Cserszegtomaj •  Égenföld •  Egregy •  Felsőpáhok •  Felsőzsid •  Gyenesdiás •  Hévízszentandrás •  Karmacs •  Keszthely •  Kiskeszthely •  Nemesboldogasszonyfa •  Nemesbük •  Rezi •  Sármellék •  Szentgyörgyvár •  Vállus •  Vindornyafok •  Vindornyalak •  Vonyarcvashegy •  Zalaköszvényes •  Zalaköveskút •  Zalaszántó •  Zalavár
Letenyei járás: Alsószemenye •  Bánokszentgyörgy •  Báza •  Becsehely •  Béc •  Borsfa •  Bördőce •  Bucsuta •  Csernec •  Csörnyeföld •  Dobri •  Egyeduta •  Erdőhát •  Felsőszemenye •  Kányavár •  Kerettye •  Kerkaiklód •  Kerkaszentkirály •  Kerkaszentmiklós •  Kerkateskánd •  Kerkatótfalu •  Kiscsehi •  Kislakos •  Kistolmács •  Kútfej •  Lasztonya •  Lendvaújfalu •  Letenye •  Lispe •  Lovászi •  Maróc •  Molnári •  Murarátka •  Oltárc •  Petrivente •  Pince •  Pola •  Pusztamagyaród •  Semjénháza •  Szécsisziget •  Szentadorján •  Szentliszló •  Szentmargitfalva •  Tormafölde •  Tótszentmárton •  Tótszerdahely •  Valkonya •  Várfölde •  Zajk
Nagykanizsai járás: Alsórajk •  Bajcsa •  Balatonmagyaród •  Bocska •  Börzönce •  Csapi •  Eszteregnye •  Fityeház •  Füzvölgy •  Galambok •  Garabonc •  Gelse •  Gelsesziget •  Homokkomárom •  Hosszúvölgy •  Kacorlak •  Kilimán •  Kiskomárom •  Kisrécse •  Komárváros •  Korpavár •  Légrád •  Magyarszentmiklós •  Magyarszerdahely •  Murakeresztúr •  Nagybakónak •  Nagyrécse •  Obornak •  Pölöskefő •  Rigyác •  Sormás •  Szepetnek •  Újudvar •  Zalakaros •  Zalamerenye •  Zalasárszeg •  Zalaszentbalázs •  Zalaszentjakab •  Zalaújlak
Novai járás: Babosdöbréte •  Baktüttös •  Barabásszeg •  Bárhely •  Barlahida •  Bazita •  Csertalakos •  Csonkahegyhát •  Csömödér •  Dobronhegy •  Dömefölde •  Gellénháza •  Gombosszeg •  Gosztola •  Gutorfölde •  Győrfiszeg •  Hernyék •  Iborfia •  Karácsonyfa •  Kerkaszentmihályfa •  Kislengyel •  Kissziget •  Kustánszeg •  Lenti •  Lentikápolna •  Lentiszombathely •  Lickóvadamos •  Máhomfa •  Mikefa •  Milej •  Mumor •  Nagylengyel •  Náprádfa •  Németfalu •  Nova •  Ormándlak •  Ortaháza •  Pajzsszeg •  Páka •  Pálfiszeg •  Petrikeresztúr •  Pördefölde •  Rózsásszeg •  Szentkozmadombja •  Szentpéterfölde •  Szilvágy •  Tófej •  Zalatárnok •  Zebecke
Pacsai járás: Búcsúszentlászló •  Dióskál •  Egeraracsa •  Esztergály •  Felsőrajk •  Gétye •  Hahót •  Kerecseny •  Kisbucsa •  Kisrada •  Misefa •  Nagyhorváti •  Nagykapornak •  Nagyrada •  Nemeshetés •  Nemesrádó •  Nemessándorháza •  Nemesszentandrás •  Nemesszer •  Orbányosfa •  Orosztony •  Pacsa •  Pacsatüttös •  Padár •  Pölöske •  Pötréte •  Szentpéterúr •  Vörrű •  Zalaapáti •  Zalahosszúfalu •  Zalaigrice •  Zalaszabar •  Zalaszentmárton •  Zalaszentmihály
Perlaki járás: Alsódomboru •  Alsómihályfalva •  Alsópálfa •  Alsópusztafa •  Csehlaka •  Damása •  Dékánfalva •  Dezsérlaka •  Drávadiós •  Drávaegyház •  Drávafüred •  Drávaollár •  Drávasiklós •  Drávaszentistván •  Drávaszilas •  Felsőpálfa •  Györgylaka •  Harastyán •  Hodosány •  Kisszabadka •  Kotor •  Ligetvár •  Muracsány •  Murakirály •  Muralövő •  Muraszentmária •  Muraújfalu •  Muravid •  Perlak •  Törökudvar •  Tüskeszentgyörgy •  Zalabenkő
Sümegi járás: Bazsi •  Bodorfa •  Csabrendek •  Dabronc •  Döbröce •  Gógánfa •  Gyepükaján •  Hetyefő •  Hosztót •  Káptalanfa •  Kisgörbő •  Kisvásárhely •  Megyer •  Mihályfa •  Nagygörbő •  Nemeshany •  Nyirád •  Óhid •  Rigács •  Sümeg •  Sümegcsehi •  Sümegprága •  Szalapa •  Szentimrefalva •  Szőc •  Ukk •  Vindornyaszőlős •  Zalaerdőd •  Zalagalsa •  Zalagyömörő •  Zalameggyes •  Zalaszegvár
Tapolcai járás: Badacsonytomaj •  Balatonederics •  Balatonhenye •  Diszel •  Gyulakeszi •  Hegyesd •  Hegymagas •  Kapolcs •  Káptalantóti •  Kékkút •  Kisapáti •  Kővágóörs •  Köveskál •  Lesenceistvánd •  Lesencenémetfalu •  Lesencetomaj •  Mindszentkálla •  Monostorapáti •  Monoszló •  Nemesgulács •  Nemestördemic •  Nemesvita •  Pula •  Raposka •  Rendes •  Salföld •  Sáska •  Szentbékkálla •  Szepezd •  Szigliget •  Taliándörögd •  Tapolca •  Vigánt •  Zalahaláp •  Zalapetend
Zalaegerszegi járás: Alibánfa •  Alsóbagod •  Andráshida •  Apátfa •  Bak •  Bocfölde •  Boncodfölde •  Botfa •  Böde •  Börönd •  Budafa •  Csácsbozsok •  Csatár •  Csöde •  Ebergény •  Felsőbagod •  Gyűrűs •  Hagyáros •  Hottó •  Kaszaháza •  Kávás •  Kemendollár •  Keménfa •  Kiskutas •  Kispáli •  Nagykutas •  Nagypáli •  Nemesapáti •  Ozmánbük •  Ördöghenye •  Petőhenye •  Pókafa •  Pózva •  Pusztaederics •  Pusztaszentlászló •  Ságod •  Salomvár •  Sárhida •  Söjtör •  Szenterzsébethegy •  Szepetk •  Teskánd •  Vaspör •  Vitenyédszentpál •  Vorhota •  Vöckönd •  Zalabesenyő •  Zalaboldogfa •  Zalacséb •  Zalaháshágy •  Zalaistvánd •  Zalalövő •  Zalamindszent •  Zalapataka •  Zalaszentgyörgy •  Zalaszentiván •  Zalaszentlőrinc •  Zalaszentmihályfa
Zalaszentgróti járás: Almásháza •  Aranyod •  Barátsziget •  Batyk •  Bezeréd •  Bókaháza •  Csáford •  Dötk •  Gyülevész •  Kallósd •  Kehida •  Kisszentgrót •  Kustány •  Pakod •  Sénye •  Tekenye •  Tilaj •  Türje •  Tüskeszentpéter •  Zalabér •  Zalacsány •  Zalakoppány •  Zalanémetfalu •  Zalaszentgrót •  Zalaszentlászló •  Zalaudvarnok •  Zalavég
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nyirád&oldid=25027363”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 18., 10:58
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.