hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu en fr en hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr he hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. szeptember 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1075 Budapest, Síp utca 12.
A Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége weboldala
A Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége (röviden Mazsihisz) zsidó vallási szervezet. Fő feladatának tekinti a vallási élet fejlesztését, hitoktatást (talmud-tóra), szociális gondoskodást (pl. ételosztás, betegápolás), közösségi kapcsolatok teremtését, a közösségi kölcsönös segítségnyújtást. Céljuk a zsidó kultúra terjesztése, a világ zsidóságával való kapcsolatok erősítése, a zsidó hagyományok ápolása. Részt vesznek kulturális programok szervezésében, melyek közül a leghíresebb a 2014-ig évente megrendezett Zsidó Nyári Fesztivál, 2015-től Zsidó Kulturális Fesztivál.
A zsidó felekezeteken belül a neológ irányvonalat képviseli, bár igyekszik az összes többi vallási irányzat szóvivői és képviseleti szerveként is működni, míg kritikusai szerint csupán monopolizálni igyekszik a zsidóság képviseletét és azon keresztül a támogatások és egyéb anyagi javak elosztását.[2][3]
A kommunista rezsim 1950-ben az összes felekezeti irányvonalat és hitközséget erőszakosan összeolvasztotta egyetlen általa létrehozott ernyőszervezet, a Magyar Izraeliták Országos Képviselete (MIOK) alá. A rendszerváltást követően ennek átszervezéséből jött létre 1991-ben a Mazsihisz. Elnökét és ügyvezető igazgatóját 2 évente választja a közgyűlés, melynek 12 főből álló tagsága a vidéki hitközségek és a budapesti körzetek képviselőiből, valamint rabbikból áll. Elnöke 1991-es alakulásától 1999-ig, illetve 2004-től 2013-ig Feldmájer Péter volt, míg a köztes időszakban 1999-től 2003-ig Tordai Péter,[4] azóta pedig Heisler András. Ügyvezető igazgatója 1991-től 2013-ig Zoltai Gusztáv volt, azóta pedig Kunos Péter.
A Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége képviseli a magyarországi zsidóságot a nemzetközi zsidó szervezeteknél többek között a Zsidó Világkongresszusnál (WJC), az Európai Zsidó Kongresszusnál (EJC), A Claims Conference-nél, a Joint-nál és a Szochnutnál.
1993-ban a Mazsihiszen belül alakult újjá az orthodox irányvonal Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközség néven (a szövetségnek az alacsony lélekszám miatt egyetlen tagja van, a Budapesti Autonóm Orthodox Hitközség).
1999-ben Feldmájert Tordai Péter váltotta az elnöki székben, aki után 2003-ban Heisler András következett. 2005-ben Heislert újra Feldmájer Péter követte az elnöki tisztségben, akit 2013-ban váltottak le a hitközség éléről. Helyébe ismét Heislert választották meg vezetőjüknek.
A szervezet tevékenységével és irányvonalával egyet nem értők egy másik csoportja Köves Slomó rabbi vezetésével 2004-ben létrehozta az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközséget (EMIH), ami az orthodoxokhoz hasonlóan egy, a Mazsihisztől független országos szervezet, ám filozófiáját tekintve a statusquo ante (az orthodox és neológ között álló, ám a történelmi elődöknél orthodoxabb) irányvonalat képvisel.
Az 1993-óta működő Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközség 2011. december 30-án államilag elismert történelmi egyház lett.[5] Ennek következtében 2012-ben teljesen függetlenedett a Mazsihisztől és önálló egyházzá alakult.[6]
Az orthodox hitközség függetlenedésével újra kialakult az 1868-as zsidó hitfelekezeti kongresszus utáni állapot, ami az akkoriban lezajlott zsidó emancipációra adandó közös felekezeti reakciók kidolgozása helyett három fő irányvonalra (neológ, orthodox és statusquo ante) törte szét a magyarországi zsidó vallási életet.
Ezeken kívül akadnak még nem Magyarországon kialakult apróbb irányzatok, amik szintén nem, vagy esetleg csak részben kapcsolódnak a Mazsihiszhez.
↑ Magunkról, mazsihisz.hu (hozzáférés: 2014. július 9.)
↑ Megszakítjuk adásunkat… (flódni) Archiválva 2009. február 16-i dátummal a Wayback Machine-ben, Judapest.org 2007. december 4.
↑ Flódnival lepték meg zsidók Sólyomot, index, 2007. december 4.
↑ Feldmájert visszahívta a Mazsihisz-közgyűlés, index, 2013. május 12.
↑ Nyilvános a lista az elismert egyházakról, HVG.hu, 2012. április. 23.
↑ Orthodoxia története, maoih.hu (hozzáférés: 2016. december 26.)
Magyarország a XX. században II.: Természeti környezet, népesség és társadalom, egyházak és felekezetek, gazdaság. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1997. 453-455. o.
Zsidóságportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Magyarországi_Zsidó_Hitközségek_Szövetsége&oldid=23570880”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 16:02
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.