hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu fr en it en hu hu hu hu en hu es en en de it en hu pt hu id hu en hu it hu en hu hu es hu hu hu hu hu hu cs hu it hu es hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en es hu en en eo it en en es de hu en it hu sv en hu es en hu en en hu hu en hu it hu fr hu es de en en de en es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu fr ru de en de en hu hu hu sk hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz en ku ru bg ca hbs_lat de el es eu fa fi fr lt gn he hbs_lat id it ja ka ko it lt en ms nl nb pl pt ro ru hbs_lat en sk hbs_lat sv th tr fy zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Cherie Lunghi mint Carlotta a filmben
A misszió 1986-ban bemutatott brit-francia filmdráma egy tizennyolcadik századi dél-amerikai jezsuita misszió történetéről. A filmet Robert Bolt írta, és Roland Joffé rendezte. A főszereplők Robert De Niro, Jeremy Irons, Ray McAnally, Aidan Quinn, Cherie Lunghi és Liam Neeson. Zenéjét a híres olasz zeneszerző, Ennio Morricone komponálta, akinek egyik legjobb filmzenéjének tartják, mely 23. helyet ért el az AFI A filmzene 100 éve listáján.
4.3 Cannes-i Nemzetközi Filmfesztiválon (1986)
4.4 Kansas City Film Critics Circle Awards (1987)
Alább a cselekmény részletei következnek!
A film a jezsuita missziók idején játszódik, amikor a misszionáriusok a spanyol államtól függetlenül missziókat alapítottak, hogy kereszténységet tanítsanak a bennszülötteknek. Egy spanyol jezsuita pap, Gabriel atya (Jeremy Irons) történetét meséli el, aki 1767-ben bemegy a dél-amerikai őserdőbe, hogy missziót építsen, és áttérítse egy guaraní indiánközösségét kereszténységre.
Később csatlakozik hozzá egy megtért portugál zsoldos, Rodrigo Mendoza (Robert De Niro), aki a jezsuita missziót menedéknek tekinti, ahol megbocsátást nyerhet az öccse meggyilkolásáért.
Mendoza és Gabriel megpróbálja megvédeni a közösséget a portugál kolóniák kegyetlenségeitől, amelyek megpróbálják rabszolgává tenni a guaranikat a madridi szerződés által garantált új hatalmuk segítségével. A missziót, mely egykor spanyol védelem alatt állt, átruházzák a portugálokra, miközben Vatikán (Altamirano, a pápai követ által képviselve) visszarendeli a jezsuitákat a vízesések feletti területekről.
Végül az egyesült spanyol és portugál erők megtámadják a missziót, és sok indiánt megölnek az összes pappal együtt, mivel Gabrielt és Mendozát veszélyesnek ítélik. Mendoza, aki meghal, miközben guarani gyerekeket próbál megmenteni egy hídon, végül megkapja a megváltást, amit keresett.
Itt a vége a cselekmény részletezésének!
A történet nagy része az Iguazú-vízesés fölötti misszióban játszódik, ahol Gabriel atya kereszténységet tanít a guaraniknak.
„A misszió” az 1750-es madridi szerződést körülvevő eseményeken alapul, melyben Spanyolország átengedte Portugáliának a jezsuita Paraguay egy részét. A film mesélője, „Altamirano” 1758-ban utólagos bölcsességgel beszél megfelelve a valódi Luis Altamirano andalúziai jezsuita atyának, akit 1752-ben Paraguayba küldtek, hogy területeket ruházzon át Spanyolországtól Portugáliának. Hét misszió átadását felügyelte a Río Uruguay déli és keleti részén, melyeket guaranik és jezsuiták építettek az 1600-as években. „Kártérítésképpen” Spanyolország minden missziónak 4000 pezót ígért, azaz kevesebb mint egy pezót a hét misszió mindegyik, kb. 30 000 guaranijának, miközben a megművelt földeket, az állatállományukat és az épületeket legkevesebb 7–16 millió pezóra becsülték. A film tetőpontja az 1754–56-os guarani háború, mely alatt a történelmi guaranik otthonaikat védelmezték a madridi szerződést teljesítő spanyol-portugál erőktől. A filmhez újra felépítették a hét misszió egyikét, a São Miguel das Missõest.[1]
A filmben szereplő vízesés kapcsolatot sugall ezen események és a régebbi missziók története között, melyeket 1610 és 1630 között alapítottak a Río Paranapanemán, a Guairá-vízesés felett, ahonnan paulói rabszolgaportyák menekülni kényszerítették a guaranikat és a jezsuitákat 1631-ben. A csata a film végén felidézi az 1641-es nyolcnapos mboboréi csatát, melyet egyaránt vívtak szárazon és vízen, csónakokban, s melyben a jezsuiták által szervezett, felfegyverkezett guarani erők megállították a paulói portyázókat.[2]
jelölés: Golden Globe-díj a legjobb filmdrámának
jelölés: legjobb eredeti filmzene
Cannes-i Nemzetközi Filmfesztiválon (1986)[szerkesztés]
díj: Arany Pálma (Roland Joffé)
díj: Technikai Nagydíj (Roland Joffé)
Kansas City Film Critics Circle Awards (1987)[szerkesztés]
Jeremy Irons szintén jezsuita papot játszott Aramis szerepében a Vasálarcosban.
A 2006-os Holiday című filmben Miles (Jack Black) felkapja A misszió kétlemezes DVD kiadását egy videotékában, azt bizonygatva, hogy Irisnek (Kate Winslet) meg kellene néznie csodálatos zenéje miatt.
↑ James Schofield Saeger. Vol. 51, No. 3, The Mission and Historical Missions: Film and the Writing of History (angol nyelven). The Americas, 393–415.. o. (1995)
São Miguel das Missões (a filmben „San Miguel-misszió” néven szerepel)
A misszió a PORT.hu-n (magyarul)
A misszió az Internet Movie Database-ben (angolul)
A misszió a Rotten Tomatoeson (angolul)
A misszió a Box Office Mojón (angolul)
A papa szolgálati útra ment
Arany Pálmával díjazott filmek
A Nemzetközi Filmfesztivál Nagydíja
1939: Acélkaraván – Cecil B. DeMille ·  1946: Örjöngés – Alf Sjöberg, Férfiszenvedély – Billy Wilder, De røde enge – Bodil Ipsen és Lau Lauritzen, Neecha Nagar – Chetan Anand, Késői találkozás – David Lean, María Candelaria – Emilio Fernández, Döntő fordulat – Fridrih Markovics Ermler, Elveszett boldogság – Jean Delannoy, Utolsó pillanat – Leopold Lintberg, Muži bez křídel – František Čáp, Róma, nyílt város – Roberto Rossellini ·  1947: – ·  1948: – ·  1949: A harmadik ember – Carol Reed ·  1950: – ·  1951: Júlia kisasszony – Alf Sjöberg, Csoda Milánóban – Vittorio De Sica ·  1952: Othello, a velencei mór tragédiája – Orson Welles, Két krajcár reménység – Renato Castellani ·  1953: A félelem bére – Henri-Georges Clouzot ·  1954: A pokol kapuja – Kinugasza Teinoszuke
1955: Marty – Delbert Mann  ·  1956: A csend világa – Jacques-Yves Cousteau és Louis Malle  ·  1957: Szemben az erőszakkal – William Wyler  ·  1958: Szállnak a darvak – Mihail Konsztantyinovics Kalatozov  ·  1959: A fekete Orfeusz – Marcel Camus
1960: Az édes élet – Federico Fellini  ·  1961: Ilyen hosszú távollét – Henri Colpi, Viridiana – Luis Buñuel  ·  1962: Fogadalom – Anselmo Duarte  ·  1963: A párduc – Luchino Visconti  ·  1964: Cherbourgi esernyők – Jacques Demy  ·  1965: A csábítás trükkje – Richard Lester  ·  1966: Egy férfi és egy nő – Claude Lelouch, Hölgyek és urak – Pietro Germi  ·  1967: Nagyítás – Michelangelo Antonioni  ·  1968: –  ·  1969: Ha… – Lindsay Anderson
1970: MASH – Robert Altman  ·  1971: A közvetítő – Joseph Losey  ·  1972: A munkásosztály a Paradicsomba megy – Elio Petri, A Mattei-ügy – Francesco Rosi ·  1973: The Hireling – Alan Bridges, Madárijesztő – Jerry Schatzberg  ·  1974: Magánbeszélgetés – Francis Ford Coppola  ·  1975: Parázsló évek krónikája – Mohammed Lakhdar-Hamina 1976: Taxisofőr – Martin Scorsese  ·  1977: Apámuram – Paolo és Vittorio Taviani 1978: A facipő fája – Ermanno Olmi  ·  1979: Apokalipszis most – Francis Ford Coppola, A bádogdob – Volker Schlöndorff
1980: Mindhalálig zene – Bob Fosse, Az árnyéklovas – Kuroszava Akira ·  1981: A vasember – Andrzej Wajda  ·  1982: Eltűntnek nyilvánítva – Costa-Gavras, Az út – Yilmaz Güney  ·  1983: Narajama balladája – Imamura Sóhei  ·  1984: Párizs, Texas – Wim Wenders  ·  1985: A papa szolgálati útra ment – Emir Kusturica  ·  1986: A misszió – Roland Joffé  ·  1987: A Sátán árnyékában – Maurice Pialat  ·  1988: Hódító Pelle – Bille August  ·  1989: Szex, hazugság, videó – Steven Soderbergh
1990: Veszett a világ – David Lynch  ·  1991: Hollywoodi lidércnyomás – Joel és Ethan Coen  ·  1992: Legjobb szándékok – Bille August  ·  1993: Isten veled, ágyasom! – Csen Kaj-ko, Zongoralecke – Jane Campion  ·  1994: Ponyvaregény – Quentin Tarantino  ·  1995: Underground – Emir Kusturica  ·  1996: Titkok és hazugságok – Mike Leigh  ·  1997: A cseresznye íze – Abbas Kiarostami, Az angolna – Imamura Sóhei  ·  1998: Az örökkévalóság meg egy nap – Theo Angelopoulos  ·  1999: Rosetta – Luc Dardenne
2000: Táncos a sötétben – Lars von Trier  ·  2001: A fiú szobája – Nanni Moretti  ·  2002: A zongorista – Roman Polański  ·  2003: Elefánt – Gus Van Sant  ·  2004: Fahrenheit 9/11 – Michael Moore  ·  2005: A gyermek – Luc Dardenne ·  2006: Felkavar a szél – Ken Loach  ·  2007: 4 hónap, 3 hét, 2 nap – Cristian Mungiu 2008: Az osztály – Laurent Cantet  ·  2009: A fehér szalag – Michael Haneke
2010: Boonmee bácsi, aki képes visszaemlékezni korábbi életeire – Apichatpong Weerasethakul  ·  2011: Az élet fája – Terrence Malick  ·  2012: Szerelem – Michael Haneke  ·  2013: Adèle élete – 1–2. fejezet – Abdellatif Kechiche  ·  2014: Téli álom – Nuri Bilge Ceylan  ·  2015: Dheepan – Egy menekült története – Jacques Audiard  ·  2016: Én, Daniel Blake – Ken Loach  ·  2017: A négyzet – Ruben Östlund  ·  2018: Bolti tolvajok – Koreeda Hirokazu  ·  2019: Élősködők – Pong Dzsunho
2020: ––  ·  2021: Titán – Julia Ducournau ·  2022: A szomorúság háromszöge – Ruben Östlund
2018: Le livre d'image – Jean-Luc Godard
Filmművészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Az angol Wikidézet további idézeteket tartalmaz A misszió témában.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=A_misszió&oldid=24870787”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 22., 20:08
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.