hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu fr cs es hu hu hu hu mk hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu eo hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en pt hu fr hbs_lat hu hu es fr fr hu sk hu hu pt hu ceb pt hu cs hu hu hu fr en fr fr ro hu ro ceb pl ro de eo ro en ro hu fr ro hu ro hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu gd hu hu hu fr fr hu fr hu fr fr hu tr hu hu pt hu hu hu hu hu en hu ro hu hbs_lat ro hu fr ro it cs hu ro en hu hu hu nl sv hu ro ceb hu hu fr it it pt hu es en hu en hu hu hu fr vec en hbs_lat pl hu es nb hu fr nl ro es fr hu pt hu hu fr en sk fr ro fr it hu hu hu pt is hu fr ro hu en ro id ceb fr sv pt hu hbs_lat hu pl hu hu hu fr de en ro cs cs hu hu hu fr en hu en en hu hu hu fr hu hu ro hu fr fr en hu ro hu pt en fr fr fr fr es hu pt ceb ro en ro ro it hu hu hu hu fr de ro hu hu nl tr ceb it hu ro fr hu pl fr hu hu hu ro hu de hu eo fr ceb hu pl ro es en cs hu it hbs_lat it hu en en hu hu ro hu hbs_lat hu hu ro id fr ku en ro hu ro fr hu cs de ro en hu hu hu hu it ro ro hu ro hu hu pt et hu hu hu hu hbs_lat la hu pt hu hu cs hu hbs_lat fr hu hu it it hu pt hu en hu ceb hu fr hu hu fr ro id hu hu hu fr it fr hu hu hu es hu gd hu hu it tr ro es hu hu pms hu hu hu hu ro tr fr fr hu fr hu hu hu ca ro fr ro fr sl hu hu hu fr hbs_lat hu hu hu pl fr ceb ca hu es hu hu hu hbs_lat ro hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu hu hu ro pt hu ro cs hu hu ro pt pt fr hu hu hu en hu et hu en tr hu pt ro hbs_lat fr en hu hu sk en hu sk cs hu en pt hu fr en it hu fr ro hu es hu pt ro id fr hu cs tr de hbs_lat fr ceb fr hu hu hu ro hu en hu hu ca ceb en is pl en it fr hu hu pl hu cs ro id hu en it ro hu fr hu ro cs hu fr en ro eo ro hu hu hu hu hu ro it en fr hu hu hu hu hbs_lat fr ceb sv hu hu eo ro cs es hu nb hu hu hu nl ro hu en en tr hu hu sv hu hu hu tr hu hu fr it fr ro hu en mt ca ceb fr hu hu it ro ro ro ro fr sv fr hu es hu es hu it hu tr hu it hu hu fr hu ro hu hbs_lat ro ro ceb pt hu hu it hu hu ro hu es hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz mhr id eo pl ro hbs_lat hbs_lat oc fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Gyanta (románul: Ginta) falu Romániában, Erdélyben, Bihar megyében. Jelenleg Feketekápolnához (Câpâlna) tartozik.
Nagyváradtól mintegy 40 km-re található.
Gyanta Árpád-kori település. Nevét már 1213-ban Mecam de v. Genta; Vrbanum de v. Gyonta néven említették az oklevelek egy perrel kapcsolatban, mikor 1213-ban gyantaiakat jánosdi és solymosi emberek vádoltak a bihari udvarbíró előtt.
1430-ban Gyantha néven királyi ember nevében szerepelt.
1552-ben Egyhazas Gyantha, Kapolnas Gyanthaneveken tűnt fel, 1808-ban pedig Gyánta (Magyar- et Oláh-) h., Dzsinta val. alakokban írták.
A település egykor két község volt; Gyanta és Kohány név alatt. Ősi püspöki birtok, melyet a középkorban Egyházas-Gyanta néven említettek. Régi katolikus kőtemploma a mostani református templomtól nyugatra állt, egy 1721 évi szolgabírói jelentés is említette a templomot, mint régi katolikus egyházat.
A falu a 15. század elején a Nadányi család birtoka volt, később egy oklevél a Nadaby és a Toldy családokat is említi itt.
A 19. század elején már a váradi 1. sz. püspökség birtoka volt.
1851-ben Fényes Elek írta a településről:
Gyanta, románul Zsinta, Bihar vármegyében, a Fekete-Körös jobb partján, a Körös és Hollód vizei völgyei közt fekvő kies dombon. A tulajdonképeni Gyantát mind reformatusok lakják 1359-an, az oláhok által lakott, s Cséfa patak által elválasztott rész Rohánynak neveztetik, 385 óhitü lakossal, s anyatemplommal, valamint Gyantán a reformátusoknak van anyatemplomuk. Határa 1860 hold … Birja a váradi deák püspök.
1910-ben 2043 lakosából 1546 magyar, 467 román volt. Ebből 1433 református, 488 görögkeleti ortodox, 58 izraelita volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Tenkei járásához tartozott.
1944. szeptember 25-én a falun átvonuló román katonák felégették a református parókiát, valamint 45 magyar személyt kivégeztek. A vérengzés emlékére 2004-ben emlékművet avattak.[3][4][5]
Köteles Pál, a falu szülötte Hotel Kárpátia című regényében (Magvető Könyvkiadó, Budapest 1989) ad pontos, dokumentum-értékű leírást az eseményekről. A rendszerváltás után 1993-ban elkészülhetett Boros Zoltán Fekete vasárnap című dokumentumfilmje, amelyben szülőfaluja tragédiáját mutatja be szemtanúkon, túlélőkön keresztül.[6][7]
Az 1980-as évek végére a település súlyosan elnéptelenedett és leszegényedett,[8] lakossága napjainkra 358 főre csökkent.[9]
Itt született 1885. május 5-én Ney Pál ügyvéd, jogi szakíró. Auschwitz-ban ölték meg 1944. júniusban.
Itt született 1921. október 29-én Kovács János újságíró, szerkesztő, irodalomkritikus.
Köteles Pál (Gyanta, 1927. április 27. – Budapest, 1991. december 14.) író, publicista.
Boros Zoltán (1939. július 29.) filmrendező, televíziós szerkesztő, zeneszerző.
Pocsaly Zoltán labdarúgó, Margitta rendszerváltás utáni első magyar polgármestere
Református temploma – csúcsíves stílusú épület, mely 1865-ben épült.
Görög keleti temploma – 1850-ben épült.
Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Bihar megye. adatbank.ro
↑ Dukrét Géza. Emlékművek, emléktáblák Bihar megyében. Nagyvárad: Varadinum Script Kiadó; Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Társaság (2012). ISBN 978 606 8307 26 8
↑ Megemlékezés a gyantai vérengzés áldozatairól, hirtv.hu
↑ 'Szórvány települések Bihar megyében'. bihariszorvany.ro. [2010. február 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 25.)
↑ 'Adatok a faluról'. gyanta_reformatus.mindenkilapja.hu. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 25.)
Municípiumok, városok és községek
Érmihályfalva (Valea lui Mihai)
Alsóbiharkristyór (Criștioru de Jos)
Alsólugos (Lugașu de Jos )
Belényesirtás (Lazuri de Beiuș)
Belényesújlak (Uileacu de Beiuș)
Berettyószéplak (Suplacu de Barcău )
Biharhosszúaszó (Husasău de Tinca)
Harangmező (Hidișelu de Sus)
Körösgyéres (Girișu de Criș)
Municípiumok, városok és községek településrészekkel
Érmihályfalva (Valea lui Mihai)
Hegyközszentmiklós (Sânnicolau de Munte)
Alsófüves (Vărzarii de Jos)
Felsőfüves (Vărzarii de Sus)
Alsóbiharkristyór (Criștioru de Jos)
Felsőbiharkristyór (Criștioru de Sus)
Vaskohszeleste (Săliște de Vașcău)
Alsólugos (Lugașu de Jos )
Felsőlugos (Lugașu de Sus)
Szoldobágy (Săldăbagiu de Barcău)
Belényesirtás (Lazuri de Beiuș)
Belényesújlak (Uileacu de Beiuș)
Belényesvalány (Vălanii de Beiuș)
Berettyószéplak (Suplacu de Barcău )
Alsótopa (Topa de Jos)
Felsőtopa (Topa de Sus)
Félegyházi Újtelep (Mihai Bravu)
Biharhosszúaszó (Husasău de Tinca)
Belényesszentmárton (Sânmartin de Beiuș)
Belényesszeleste (Săliște de Beiuș)
Alsópojény (Poienii de Jos)
Felsőpojény (Poienii de Sus)
Cigányosd (Țigăneștii de Beiuș)
Újlüki vagy Kislüki (Iteu Nou)
Tenkeszéplak (Suplacu de Tinca)
Felsőfeketevölgy (Valea de Sus)
Harangmező (Hidișelu de Sus)
Almamező (Hidișelu de Jos)
Hegyközújlak (Uileacu de Munte)
Hegyközszáldobágy (Săldăbagiu de Munte)
Nagypapmező (Câmpani de Pomezeu)
Papmezővalány (Vălani de Pomezeu)
Tősfalva (Spinuș de Pomezeu)
Körösgyéres (Girișu de Criș)
Köröskisújfalu (Husasău de Criș)
Pusztaújlak (Uileacu de Criș)
Felsőpatak (Valea Mare de Criș)
Mácsapuszta (Livada de Bihor)
Alsópatak (Valea Mare de Codru)
Alsófeketevölgy (Valea de Jos)
Köröstopa (Topa de Criș)
Papmezőszeleste (Săliște de Pomezeu)
Belényesörvényes (Urviș de Beiuș)
Belényesszentmiklós (Sânnicolau de Beiuș)
Havasdombró (Dumbrăvița de Codru)
Havaspoklos (Poclușa de Beiuș)
Cigányfalva (Țigăneștii de Criș)
Poklostelek (Poclușa de Barcău)
Püspökfürdő vagy Május 1. Fürdő (Băile 1 Mai)
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gyanta_(település)&oldid=23589185”
Fotó nélküli Román település infoboxot tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 15., 20:48
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.