hu hu hu hu hu hu hu en uz hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu en en en en en en en en en en en en en en hu en hu hu hu hu en hu de hu hu de hu hu de hu hu de hu hu de hu hu hu de hu de hu de hu hu hu hu hu hu uz hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en
Úgy tűnik, elmulasztjuk a koronavírus-válság kínálta történelmi esélyt
Major András | 2021.07.27. 04:00
A koronavírus-járvány által előidézett gazdasági visszaesés történelmi esélyt teremtett arra, hogy a kilábalásra szánt közpénzt a kormányok világszerte a klíma- és környezeti válság megfékezésének célját szem előtt tartva költsék el. Jelenleg azonban úgy tűnik, nem tudunk élni ezzel az eséllyel.
A katasztrofális mértékű klímaváltozás megakadályozására a tudományos modellek alapján akkor van esély, ha 2050-ig nulla közeli szintre szorítjuk vissza az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátását, de ehhez óriási új beruházásokat kell végrehajtani. A 2050-es klímasemlegesség elérése és a gazdaságélénkítés szempontjai egyáltalán nem kibékíthetetlenek, kompromisszumok mentén nagyon is összehangolhatók, amint azt a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által együtt kidolgozott terv is mutatja (lásd keretes írásunkat).
Több pénzt a klímaharcra, mégpedig mielőbb!
A legutóbbi folyamatok azonban arra utalnak, egyelőre nem sikerült megtalálni azt az utat, amely a fenntartható jövő felé vezet. A koronavírus-válság kitörése óta ugyan számos kormány beszélt a tisztább jövő felépítésének fontosságáról, de sokuk nem a szavaikkal összhangban cselekedve dönt a pénzek sorsáról. A jövőre nézve a korábbi vállalások sorsa sem ígér sok jót. Az ENSZ 1992-es éghajlatváltozási keretegyezménye óta a kormányok által tett számos ígéret és erőfeszítés ellenére az energia- és ipari szektor szén-dioxid-kibocsátása 60 százalékkal nőtt napjainkig.
Az IEA legutóbbi, a témában megjelent elemzése szerint, miközben a kormányok világszerte soha nem látott mértékű költségvetési támogatást fordítanak gazdaságuk stabilizálására és újjáépítésére. A 2021 második negyedéig mobilizált összességében mintegy 16 ezer milliárd dolláros kiadásból körülbelül 2,3 ezer milliárd dollár célozza kifejezetten a növekedés fellendítését, ebből pedig 380 milliárd dollárt fordítanak az energiával kapcsolatos fenntartható helyreállítási intézkedésekre, vagyis az egésznek mindössze alig több mint 2 százalékát.
A jelentés fő üzenete egyértelmű: A kormányoknak mielőbb új intézkedéseket kell hozniuk és növelniük kell a kiadásokat annak érdekében, hogy teljesítsék a 2015-ben Párizsban vállalt kötelezettségeiket. A koronavírus-válságot követő helyreállítási időszak után pedig még tovább kell menniük, még magasabbra emelve a tiszta energia beruházásokat és telepítéseket. Csak így szorítható le az üvegházhatású gázok kibocsátása nettó nullára az évszázad közepéig, ami szűken ugyan, de megvalósítható – feltéve, ha haladéktalanul cselekszünk.
Ahol a legnagyobb az elmaradás: energiahatékonyság és villamosenergia-rendszer
A jelentés szerint egyelőre a klímacélok elérése szempontjából kulcsfontosságú szektorok egyike sem részesül elégséges finanszírozásban, átlagosan pedig körülbelül háromszor akkora állami és magánkiadásra lenne szükség, mint amekkorát a jelenlegi kormányzati tervek indukálnak (350 milliárd dollár/év). A beruházásoknak a fenntarthatóság eléréséhez kívánatosnak tartott szinttől való elmaradása a feltörekvő és fejlődő országokban még nagyobb, mint a fejlett államokban. Míg előbbiek a szükségesnek csak mintegy 20 százalékát fordítják zöld gazdaságösztönzésre korlátozottabb költségvetési lehetőségeik és az egyéb területek nagyobb támogatási igénye miatt, a fejlett gazdaságokban bejelentett helyreállítási intézkedések körülbelül 60 százalékát érik el az ezzel kapcsolatos célszerű beruházási nagyságrendnek.
Az egyes területek közül a szükségeshez képest a legnagyobb elmaradást az épületek és az ipar energiahatékonyságára, valamint a villamosenergia-hálózatok fejlesztésére fordított és fordítandó kiadások mutatják. Ugyanez igaz az átmenet igazságos, emberközpontú jellegét biztosítani hivatott mechanizmusok (képzési programok, a piaci és társadalmi változásokat célzó kutatások), illetve az alapvető szolgáltatások elérhetőségének kiterjesztése esetében is.
Az IEA több mint 50 országot felölelő elemzése szerint a kormányok a pénz szétosztása során a kreativitást sem vitték túlzásba. A vizsgált több mint 800 politikai intézkedés zöme a már meglévő programokba (például energiahatékonysági támogatások, közbeszerzések, e-mobilitás támogatása) csatornázza az energetikai fenntarthatóságot célzó kiadásokat.
A túlságosan alacsony források mellett fontos problémát jelent egyebek mellett az is, hogy ezek becsatornázása esetenként túlságosan a már meglévő programokon múlik, hogy végső soron gyakran a fogyasztók anyagi helyzetétől függ a támogatások és kedvezmények kihasználása, valamint hogy a tervek sikere nem ritkán a rövid távú megtérüléshez és bevételekhez kötött. A képzett szakemberek hiánya, a korábbiaknál magasabb rugalmassági és kibervédelmi követelmények, vagy éppen a közműcégek gyenge pénzügyi állapota szintén akadályozó tényezőként merülhet fel, ahogyan a bürokrácia vagy bizonyos esetekben új nagyprojektekkel szembeni ellenállása is. Az egyes területek esetében a hosszú átfutási idő és a komplex szabályozási környezet is korlátozza a viszonylag rövid távon megköthető források nagyságát, akkor is, ha a pénz egyébként rendelkezésre áll. Ez igaz például a villamosenergia-hálózatok fejlesztésére is.
Még a láthatáron sincs a fordulat
Mindennek eredményeképpen a végső cél, vagyis a karbonemisszió csökkentése szempontjából sem várható olyan jó eredmény, mint amelynek elérésére egyébként lehetőség lenne. Azt követően, hogy az energiatermelésből és -felhasználásból származó globális szén-dioxid-kibocsátás már vissza is pattant a gazdaság bővülését követve, 2021 egészében a történelem második legnagyobb éves növekedését produkálhatja. A fentiekből már következik, hogy ennek nem csak az oka, hogy a helyreállítási tervekbe foglalt zöld projektek jó része még meg sem valósulhatott.
Ha minden bejelentett intézkedés késés nélkül meg is valósul, a CO2-emisszió akkor is tovább emelkedik. 2023-ra így új rekord magasságba nőhet a kibocsátás, anélkül, hogy a fordulat láthatáron lenne. Igaz, a bejelentett intézkedések maradéktalan bevezetésével az emisszió körülbelül 800 millió tonnával alacsonyabb lehet, mint nélkülük, azonban 3,5 milliárd tonnával – 15 százalékkal – így is meghaladja majd a 2050-es klímasemlegesség eléréséhez az IEA szerint megengedhető szintet.
Az IEA a járvány okozta válság utáni fenntartható gazdasági helyreállításról az IMF-fel közösen kidolgozott elemzése (https://www.iea.org/reports/sustainable-recovery) szerint 2023-ig világszinten évente körülbelül 1000 milliárd dollár extra beruházást tart szükségesnek a tiszta energia területén. Ez ugyan rendkívül sok pénz, azonban a 2019-es globális GDP-nek mindössze 0,7 százaléka, ráadásul a terv szerint a kiadások többségét, 70 százalékát a magánszektor állná.
A jelentés kifejezetten azzal a céllal készült, hogy támogassa a kormányokat gazdasági helyreállítási terveik megtervezésében, amelyek egyszerre szolgálják a gazdasági növekedést, teremtenek munkahelyeket és teszik meg az első lépést a 2050-es karbonsemlegesség felé. A számítások szerint a terv alkalmazása évente átlagosan 1,1 százalékpontot tett volna hozzá a világgazdasági növekedéshez, és hozzájárult volna körülbelül 9 millió állás megtartásához vagy teremtéséhez is. Az energiatermeléssel és -fogyasztással összefüggő ÜHG-emissziót összességében 3,5 milliárd tonnával mérsékelte volna 2023-ig, de az egyéb légszennyezést is 5 százalékkal mérsékelte volna, miközben csaknem 270 millió földlakót juttatott volna hozzáféréshez a villamos energiához, 420 millió embert pedig a korábbinál tisztább főzési lehetőséghez.
#energiahatékonyság   #fenntarthatóság   #gazdasági helyreállítási terv   #IEA   #karbonsemlegesség   #klímasemlegesség   #klímaváltozás   #koronavírus-válság   #Nemzetközi Energiaügynökség   #szén-dioxid-kibocsátás   #tiszta energia   #üvegházhatású gázok
Az OPEC+ tegnapi döntése átrendezheti az olajpiaci kilátásokat
IAA Transportation autókiállítás – Elektromosság és a hidrogén a fókuszban
Valóban zöld lesz a városi közlekedés egy új magyar megoldással
Miközben pengeélen táncol az EU tekintélye az energiaválság közepén, globálisan egy többpólusú világ van kialakulóban
Megkezdte andalúziai napenergia-projektje kivitelezését a MET
Miközben pengeélen táncol az EU tekintélye az energiaválság közepén, globálisan egy többpólusú világ van kialakulóban
Nem várható, hogy idén télen üzemképes lesz az Északi Áramlat, de talán még jövőre sem, annyira nehéz a javítása
A megújuló energiára való átállás milliárdos megtakarítást hozhat
Hozzájárulok ahhoz, hogy az NRGREPORT a nevemet és e-mail címemet hírlevelezési céllal kezelje és a részemre gazdasági reklámot is tartalmazó email hírleveleket küldjön.
©2022 NRGREPORT, Minden jog fenntartva.
Weboldalunk cookie-kat használ a felhasználói élmény javítása érdekében.
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. These cookies ensure basic functionalities and security features of the website, anonymously.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Functional cookies help to perform certain functionalities like sharing the content of the website on social media platforms, collect feedbacks, and other third-party features.
Performance cookies are used to understand and analyze the key performance indexes of the website which helps in delivering a better user experience for the visitors.
Analytical cookies are used to understand how visitors interact with the website. These cookies help provide information on metrics the number of visitors, bounce rate, traffic source, etc.
Advertisement cookies are used to provide visitors with relevant ads and marketing campaigns. These cookies track visitors across websites and collect information to provide customized ads.
Other uncategorized cookies are those that are being analyzed and have not been classified into a category as yet.