hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi en ro hu fi en hu hu hu hu uz hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi lt hu hu hu hu hu hu ro hu fi hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru mk hu hu hu hu hu hu hu eo hu en cs de hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az bg ca hbs_lat fr he hy id it ka lv ms pt ro ru sq tr uz vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Musztafa Kemal Atatürk latin kézírással ellátott ajándék fotója a szovjet nagykövetnek 1929-ből.
Atatürk reformjai (törökül: Atatürk Devrimleri vagy Atatürk İnkılapları) olyan politikai, jogi, kulturális, szociális és gazdasági reformok összessége, melyet Mustafa Kemal Atatürk, a Török Köztársaság alapítója és elnöke vezetett be a török függetlenségi háború után, 1922 és 1938 között.
A Török Köztársaság közvelenül az Oszmán Birodalom összeomlása után jött létre 1923-ban. II. Abdul-Medzsid szultánt 1924-ben fosztották meg trónjától. Atatürk célja a reformokkal Törökország európai szintre emelése volt mind kulturális, mind gazdasági szempontból. Atatürk hitt a demokráciában és abban, hogy Törökország csakis demokratikus államként létezhet a 20. században:
A Nagy Török nemzetgyűlés az egyetlen, egyedüli képviselője az egyetlen, igazi Török Államnak.
Egy nap halandó testem elporlad, de a Török Köztársaság örökké állni fog.
Az olykor túl radikális reformokat öt csoportba lehet osztani.[3][4]
4 Oktatási és kulturális reformok[4]
Az oszmán szultánság eltörlése (1922. november 1.); az oszmán szultáni család tagjai száműzetésbe kényszerültek. Ezzel lehetővé vált, hogy a török nép a reprezentatív demokrácia elvének megfelelően szavazással kormányt válasszon.
Az új Török Köztársaság kikiáltása (1923. október 29.)
A kalifátus eltörlése (1924)
Atatürk az új török ábécét magyarázza Kayseri népének. (1928. szeptember 20.)
Az első képviselőnők a török parlamentben, 1935-ben
A nemek közötti egyenlőség elismerése (1926–34)
A török fejfedő, a fez viselésének betiltása, az európai öltözködési szokások bevezetése (1925. november 25.)
A különböző vallási szekták és dervisrendek felszámolása (1925. november 30.)
A családnév használatának bevezetése (előzőleg csak a keresztnév, illetve toldaléknevek voltak használatban, pl: Ali fia, Mehmet; Orhan, a kovács) (1934. június 21.)
Címek és megkülönböztető nevek eltörlése (mint pasa, bej stb.) (1934. november 26.)
A Gergely-naptár és a nemzetközileg elfogadott mértékegységek bevezetése (1925–31)
Vallásunk sohasem követelte meg a nőktől, hogy alacsonyabban álljanak a férfiaknál. Amit Isten parancsol a férfinak és a nőnek az, hogy együtt fedezzék fel a tudás és a tudomány világát. (…) A török nőnek a legfelvilágosultabbnak, legtisztességesebbnek, legerkölcsösebbnek kell lennie a világon.
1930-ban a nők részleges, majd 1934. december 5-én teljes politikai jogot kaptak (jogot a választásra és a választhatóságra).
A muszlim bíróságok bezáratása, a muszlim jog, a saría eltörlése. (1924–1937)
Szekuláris jogszabályok átvétele Svájcból és más nyugat-európai országokból. (1924–1937)
Új büntetőtörvénykönyv bevezetése olasz modell alapján. (1926. március 1.)
Az állam és az egyház elválasztása, melyet az alkotmányban is rögzítettek. (1937. február 5.)
Oktatási és kulturális reformok[4][szerkesztés]
A kultúra jelentése: olvasni, megérteni, látni, feldolgozni, amit látunk, gondolkodni és kiművelni az elmét.
A vallási iskolák eltörlése, nemzeti oktatási rendszer bevezetése (Az oktatás egységesítése) (1924. március 3.)
Új török ábécé bevezetése, melyet a latin ábécé alapján hoztak létre. Mindenkinek kötelező volt megtanulni az új írást, az arab írást betiltották. (1928. november 1.)
A Török Nyelvintézet (Türk Dil Kurumu) és a Török Történelmi Társaság (Türk Tarih Kurumu) létrehozása a török nyelv és történelem kutatásához. (1931–1932)
Az egyetemi oktatási rendszer reformja. (1933. május 31.)
Művészetek segítése (például szépművészeti múzeumok alapítása, támogatása).
Ipari létesítmények telepítése, fejlesztése.
A 16. század óta érvényben lévő, ún. kapitulációk (a külföldieknek adott kivételezett gazdasági/politikai jogok) visszavonása.
A tömegközlekedés és a közlekedéshez szükséges infrastruktúra fejlesztése.
A tized fizetésének eltörlése.
Modern mezőgazdasági technikák és eszközök bevezetése, mintafarmok létrehozása.
↑ Ankara - Anıtkabir > 12. 23 NİSAN KULESİ (török nyelven). T.C. Kültür ve Turizm Bakanlığı. (Hozzáférés: 2017. január 18.)
↑ Remembering Atatürk. Hürriyet, 2008. november 11. (Hozzáférés: 2017. január 18.)
↑ USA PRD 75. o
↑ a b c d e f TTK
↑ Turkish Women and Their Rights. Atatürk Declares!. Ministry of Culture and Tourism. (Hozzáférés: 2017. január 18.)
↑ Culture. Atatürk Declares!. Ministry of Culture and Tourism. (Hozzáférés: 2017. január 18.)
↑ USA PRD:  Turkey Foreign Policy and Government Guide. Int'l Business Publications (2003). ISBN 9780739762820. Hozzáférés ideje: 2017. január 18.  Archiválva 2017. január 19-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ TTK:  Atatürk ve Devrimleri (török nyelven). Türk Tarih Kurumu. [2015. május 13-i dátummal az eredetiből archiválva].
Çatalhöyük ·  Alaca Höyük ·  Anatólia történelme
Szeldzsuk Birodalom · Manzikerti csata · Ikóniumi Szultánság
Konstantinápoly ostroma ·  Uralkodók ·  Hadsereg ·  Háborúk ·  Ifjútörökök ·  Örmény népirtás ·  Első világháború ·  Mudroszi fegyverletétel ·  Sèvres-i békeszerződés
Török függetlenségi háború ·  Nemzeti Egyezmény ·  Lausanne-i békeszerződés
Törökország történelme ·  Egypártrendszer ·  Atatürk reformjai ·  EU-csatlakozás ·  Török–kurd-konfliktus ·  Erdoğan-kormányok
Törökök ·  Török nyelvek ·  Atatürk ·  Észak-Ciprus ·  Kurdok
Törökország története a legfontosabb évszámok tükrében
Törökország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Atatürk_reformjai&oldid=24822689”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 3., 09:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.