hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu it hu hu la hu hu hu en eo pl hu nl en hu hu hu pl hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de cs cs en hu hu hu hu hu hu hu en cs de hbs_lat hu pl hu hu hu hu hu hu hu fr ru en de en ru hbs_lat en zh ru en hu hu sk hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en az ku uz ru sv bg hbs_lat ca hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr gd lt he hbs_lat hy id it ja ka ko it lt lv ml be nl nb fr pl pt ro ru en hbs_lat sk hbs_lat sv ta ceb tr fy uz vi pl zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Prof. dr hab. med. Wojciech Nowak
ul. Gołębia 24 31-007 Krakkó
é. sz. 50° 03′ 39″, k. h. 19° 55′ 58″50.060833333333, 19.932777777778Koordináták: é. sz. 50° 03′ 39″, k. h. 19° 55′ 58″50.060833333333, 19.932777777778
A Jagelló Egyetem weboldala
A Wikimédia Commons tartalmaz Jagelló Egyetem témájú médiaállományokat.
A Jagelló Egyetem (lengyelül: Uniwersytet Jagielloński) a lengyelországi Krakkó egyeteme. 1364-es alapításával Lengyelország legrégebbi és a világ egyik legrégebbi egyeteme. A 15–16. században különösen sok magyar hallgató látogatta, akiknek egy része a magyar burzában kapott szálláshelyet.
Az egyetemet III. Kázmér lengyel király alapította 1364. március 28-án,[1] birodalma fővárosában, az V. Orbán pápától kapott engedély alapján Studium Generale néven. Az intézmény 1367-ben kezdett működni, és – mivel a pápa a teológiai kar alapítását határozottan megtiltotta – három karon (szabad művészet, orvostudomány és jogtudomány) indult meg a képzés. Az uralkodó tizenegy magister ellátásának költségeit vállalta, évi 340 ezüstmárka értékben.[1]
Kázmér halála után Nagy Lajos magyar király került a lengyel trónra, ám az egyetem iránt nem mutatott érdeklődést, így az támogatás hiányában összeomlott. Újjáéledése Nagy Lajos lányának, Hedvig lengyel királynőnek volt köszönhető, aki apja halála után lépett a lengyel trónra. Férjével, II. (Jagelló) Ulászlóval 1397-ben sikerült elérniük IX. Bonifác pápánál a teológiai oktatásra vonatkozó tilalom feloldását.[2] Erőfeszítéseiknek köszönhetően az egyetemet 1400-ban újjáalapították. Ekkor az egyetemnek négy kara volt, és rektorát a professzorok választották. A tanárok számára szállást, a hallgatók számára kollégiumokat biztosítottak. Az egyetem első rektorai között olyan professzorok szerepeltek, mint Stanisław ze Skarbimierza, aki a nemzetközi jog egyik megalapozója, és Paweł Włodkowic, aki a konstanzi zsinat előtt sikerrel érvelt a pogányok erőszakkal való megtérítése ellen.
A 15. században a krakkói matematikai és asztrológiai iskola fénykorát élte. A század elején évente 80-85 új hallgató kezdte el tanulmányait, az 1500-as években ez a szám 500-ra emelkedett; a 15. században összesen 17 876 diákja volt.[3] Az egyetem színvonalát jelzi, hogy 1433 és 1510 között az hallgatóinak 44%-a külföldről érkezett. Itt dolgozott Marcin Bylica z Ilkusza, aki később Mátyás király udvari asztrológusa lett, és Budán halt meg, 1493-ban. Ekkoriban tanult az egyetemen Kopernikusz, aki a heliocentrikus világkép kidolgozásával forradalmasította az emberiség világképét, s jelentős alkímiai és földrajztudományi oktatás és kutatás zajlott itt ebben az időben.
A 16. század első felében Krakkó erőteljesen ellenállt a reformációval terjedő tanoknak, a városban az „eretnekséggel” szembeni erős cenzúra érvényesült. Az egyetem ennek kapcsán vesztett vonzerejéből, és külföldi diákjainak száma is jelentősen megcsappant. A magyar és német diákoknak fenntartott kollégiumok bezártak. Amint a lengyel nemesség lehetőséget kapott arra, hogy egyetemi képzettség nélkül is betölthessen hivatalokat, a lengyel hallgatók száma is csökkent. 1586-ban az egyetem létrehozta a ma is létező Nowodworski középiskolát, amely Lengyelország egyik legrégibb középfokú oktatási intézménye. A középiskola a 17. században része lett annak az iskolák közötti szövetségnek, amelyet az egyetem igyekezett megszervezni. III. Zsigmond lengyel király uralkodása alatt a támogatását élvező jezsuiták továbbra is erős befolyást igyekeztek gyakorolni az egyetemreb, amely tovább vesztett nemzetközi tekintélyéből. 1655-ben a lengyel–svéd háború idején, a Krakkót megszálló svéd csapatok az egyetemet is feldúlták.
A felvilágosodás korszaka jelentős szemléleti és szervezeti változásokat hozott az egyetem életébe. 18. században teret nyert a lengyel jog-, a földrajz- és a hadtudomány oktatása csakúgy, mint a német és francia nyelv tanítása. 1748-ban hozták létre Természettudományi tanszéket. Jelentős szervezeti reform kezdődött, és számos intézmény jött létre: így például obszervatórium, botanikus kert, klinikák és laboratóriumok. Az egyetem polgársága jelentős számban részt vett a Tadeusz Kościuszko vezette, a megszálló orosz és porosz csapatok ellen irányuló, 1794-es felkelésben.[4]
Az egyetemen 1989 óta működik Magyar Filológiai Tanszék.[5]
Marcin Bylica z Ilkusza, Mátyás király udvari főasztrológusa
Jan Długosz (1415–1480) történetíró és diplomata, a lengyelországi humanista történetírás első alakja
Kopernikusz (1473–1543) csillagász, a heliocentrikus világkép kidolgozója
III. János lengyel király (1629–1696)
Bronisław Malinowski (1884–1942) antropológus
Karol Józef Wojtyła (1920–2005) a későbbi II. János Pál pápa
Stanisław Lem 1921–2006) író
Tadeusz Różewicz (1921–2014) író, költő, drámaíró
Krzysztof Zanussi (1939) filmrendező, forgatókönyvíró, producer
↑ a b Tonk 1979 : 27. o.
↑ Tonk 1979 : 28. o.
↑ Tonk 1979 : 29. o.
↑ Kis-Lengyelorszag: A Jagelló Egyetem. kis-lengyelorszag.hu. [2014. április 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. április 27.)
↑ History: Prof. dr hab. Stanisław Waltoś: History (az egyetem története, annak honlapján). Jagelló Egyetem. (Hozzáférés: 2014. április 29.)
↑ Tonk 1979:  Tonk Sándor. Erdélyiek egyetemjárása a középkorban. Bukarest: Kriterion (1979)
Stare Miasto ·  Grzegórzki ·  Prądnik Czerwony ·  Prądnik Biały ·  Krowodrza ·  Bronowice ·  Bieńczyce ·  Zwierzyniec ·  Dębniki ·  Łagiewniki-Borek Fałęcki ·  Swoszowice ·  Podgórze Duchackie ·  Bieżanów-Prokocim ·  Podgórze ·  Czyżyny ·  Mistrzejowice ·  Wzgórza Krzesławickie ·  Nowa Huta
Adam Mickiewicz-emlékmű ·  A Wawel sárkánya ·  Címeres-kapu ·  Czartoryski Múzeum ·  Dán-torony ·  Flórián-kapu ·  Jagelló Egyetem ·  Jordanka-torony ·  Kazimierz ·  Királyi palota ·  Királyi út ·  Krakkó főtere ·  Lengyel Repülési Múzeum ·  Mária-templom ·  Posztócsarnok ·  Sárkány-barlang ·  Sobieski-torony ·  Szenátori-torony ·  Szent Adalbert-templom ·  Tyúkláb-bástya ·  Városi Arzenál ·  Wanda-halom ·  Wawel ·  Waweli székesegyház ·  Zsigmond-harang ·  Zsigmond-torony
Grunwaldzki híd ·  Károly híd (Krakkó) ·  Kotlarski híd ·  Krakkó hídjai ·  Wanda híd ·  Zwierzyniecki híd
Hutnik Kraków ·  Krak ·  Krakkói felkelés ·  Krakkói Magyar Centrum ·  Krakkó történelme ·  Krakowiak ·  MKS Cracovia ·  Magyarország krakkói főkonzulátusa  ·  Wierzynek étterem ·  Wisła Kraków SA
ISNI: 0000 0001 2162 9631
Lengyelország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Jagelló_Egyetem&oldid=24975189”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 31., 16:31
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.