fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu en hu hbs_lat hu en hu en en hu hu hu hu hu hu es hu hu en hu hu hu en en en hu hu hu hu hu en hu hu hu tr hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Milton Friedman (Brooklyn, New York, 1912. július 31. – San Francisco, 2006. november 16.) Nobel-emlékdíjas amerikai közgazdász, aki 1976-ban a fogyasztáselemzéshez, a pénztörténethez és -elmélethez való hozzájárulásáért, valamint a stabilizációs politika összetettségének bemutatásáért kapott Nobel-díjat.
2006. november 16. (94 évesen)[6][1][2][3][4]
Rutgers Egyetem (–1932, BA, matematika)
Chicagói Egyetem (–1933, MA, közgazdaságtan)
Distinguished Fellow of the American Economic Association
Fellow of the Econometric Society
Fellow of the American Statistical Association
Harvard egyetem díszdoktora (1979. június)[13]
Adam Smith Award (1989)
A Wikimédia Commons tartalmaz Milton Friedman témájú médiaállományokat.
4.1 Magyarul megjelent művei
Friedman 1912. július 31-én született New Yorkban magyarországi zsidó bevándorlók gyermekeként. Apja Friedman Jenő Saul,[15] anyja Landau Sára Eszter volt, akik Beregszászról (ma Ukrajna) vándoroltak ki az Újvilágba. Röviddel a megszületése után a család New Jersey-be, Rahwayba költözött. Friedman a helyi középiskolában érettségizett 1928-ban, kevéssel a 16. születésnapja előtt.
Friedman a Rutgers Egyetemen végezte felsőfokú tanulmányait. Matematikából diplomázott, és aktuárius szeretett volna lenni. A Rutgersen töltött idő alatt két közgazdász tett rá mély benyomást, akik meggyőzték őt, hogy a közgazdaságtan kiutat mutathat a nagy gazdasági világválságból.
A Chicagói Egyetemen is volt hallgató, ott 1933-ban szerzett diplomát. 1933–1934-ben a Columbia Egyetemen tanult statisztikát.
1934-ben visszaért Chicagóba, egy évig Henry Schultz kutatási asszisztense volt. 1935-ben képtelen volt állást találni, így Washingtonba utazott, ahol Franklin D. Roosevelt New Deal nevű programja volt a fiatal közgazdászok megmentője. 1935-től a National Resources Committee-nél kezdett dolgozni, majd 1937 őszén a National Bureau of Economic Research munkatársa lett. 1940-ben a Wisconsini Egyetem közgazdasági tanszékén lett professzor, de a tanszéken dúló antiszemitizmus miatt inkább visszatért a kormány szolgálatába.
A háborús éveket a Szövetségi Kormányzatnál töltötte, és segédkezett a pénzügyminisztériumban. 1942-ben ő volt az, aki a pénzügyminisztérium szóvivőjeként a keynesiánus adópolitikát ajánlotta. 1943-ban a Columbia Egyetemre került, ahol matematikai statisztikával, fegyvertervezési problémákkal és hadi taktikával foglalkozott. 1945-ben beadta doktori disszertációját a Columbiára. 1946-ban kapta meg a doktori címét (PhD). 1945 és 1946 között a Minnesotai Egyetemen tanított. 1946-ban elfogadta a Chicagói Egyetem meghívását, hogy közgazdaságtant tanítson ott. A következő 30 évet Chicagóban töltötte. Kiépített egy olyan kört, melynek később számos Nobel-díjas közgazdász volt a tagja.
A Nixon-adminisztráció alatt az önkéntes hadsereg visszaállításának lehetőségét vizsgáló bizottság tagja volt. Téves pletykák szerint 1973–1974 között Pinochet chilei diktátor gazdasági tanácsadójaként dolgozott. A valóságban Friedman csak egyszer adott tanácsot a diktátornak 1975-ben, amikor is a demokratikus átalakulásra tett javaslatot. A tanácsot Pinochet nem fogadta meg.[16]
1976-ban kapta meg a Közgazdasági Nobel-emlékdíjat a fogyasztáselemzéshez, a pénztörténethez és -elmélethez való hozzájárulásáért, valamint a stabilizációs politika összetettségének bemutatásáért. 1977-ben vonult nyugdíjba a Chicagói Egyetemről. Feleségével San Franciscóba költöztek. Az 1980-as elnökválasztási kampányban Ronald Reagan mellett nem hivatalos tanácsadó volt, majd a Reagan-kormányzatot is szolgálta. 1988-ban megkapta a Nemzeti tudományos emlékérmet.
2018. augusztus 1-től a nevét viseli a budapesti Milton Friedman Egyetem (volt: Zsigmond Király Egyetem).
"Why Money Matters," Wall Street Journal, Nov. 17, 2006, p. A20 (last words, with lovely NBER-type figure)
J. Daniel Hammond and Claire H. Hammond, ed., Making Chicago Price Theory: Friedman-Stigler Correspondence, 1945-1957. Routledge, 2006. 165 pp. ISBN 0-415-70078-7
"Reflections on A Monetary History," The Cato Journal, Vol. 23, 2004, essay
Two Lucky People: Memoirs (with Rose Friedman) ISBN 0-226-26414-9 (1998) excerpt and text search
George J. Stigler, 1911-1991: Biographical Memoir, (National Academy of Sciences: 1998), online
"The Case for Free Trade" with Rose Friedman, 1997, Hoover Digest magazine article
Money Mischief: Episodes in Monetary History (1994) ISBN 0-15-162042-3, 28 6pp.
George Stigler: A Personal Reminiscence, Journal of Political Economy Vol. 101, No. 5 (Oct., 1993), pp. 768–773 JSTOR
"The Drug War as a Socialist Enterprise," in Arnold S. Trebach, ed. Friedman and Szasz on Liberty and Drugs: Essays on the Free Market and Prohibition (Drug Policy Foundation Press: 1992)
Economic Freedom, Human Freedom, Political Freedom ISBN 1-883969-00-X (1992), short pamphlet
The Essence of Friedman, essays edited by Kurt R. Leube, (1987) (ISBN 0-8179-8662-6)
"The Case for Overhauling the Federal Reserve, 1985, Challenge magazine article
Free to Choose: A personal statement, with Rose Friedman, (1980)
From Galbraith to Economic Freedom, Institute of Economic Affairs, Occasional Paper 49 (1977)
There's No Such Thing as a Free Lunch (1975), columns from Newsweek magazine online version
Unemployment versus Inflation?, Institute of Economic Affairs, Occasional Paper 44 (1975)
Social Security: Universal or Selective? with Wilbur J. Cohen (1972)
Capitalism and Freedom, online version
Roofs or Ceilings?: The Current Housing Problem with George J. Stigler (Foundation for Economic Education, 1946), 22 pp. attacks
Milton Friedman–Rose Friedman: A szabad választás; Kossuth, Bp., 1986
Infláció, munkanélküliség, monetarizmus. Válogatott tanulmányok; vál. Riesz Miklós, bev. Szalkai István, ford. Király Júlia, Szász János; Közgazdasági és Jogi, Bp., 1986
Milton Friedman: Kapitalizmus és szabadság; közrem. Rose Friedman, ford. Suzanne M. Bősze; Akadémiai–MET, Bp.–Bradenton, 1996
Milton Friedman–Rose Friedman: Választhatsz szabadon; ford. Galambos János; Akadémiai–MET, Bp.–Bradenton, 1998
↑ a b Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. április 9.)
↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b Find a Grave (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ Brockhaus (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ Milton Friedman, economist, dies aged 94, 2006. november 16.
↑ Pinochet - Thatcher's ally, 1998. október 22.
↑ Brooklyn College Firsts: Marshall and Rhodes, 1991. december 12.
↑ The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1976 (angol nyelven). Nobel Alapítvány, 2019. (Hozzáférés: 2021. február 5.)
↑ Susan D. Chira: Schmidt, Friedman, Cousteau, 8 Others Receive Honoraries at Commencement, 1979. június 7.
↑ Find a Grave (angol nyelven). (Hozzáférés: 2022. január 11.)
↑ Hermann, Péter ed. Biográf Ki kicsoda 2004. Budapest, Hungary, 2003
↑ Milton Friedman erkölcse. HVG.hu, 2013. szeptember 12. [2019. február 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. február 23.)
A Nobelprize.org hivatalos honlapján
Illik-e Milton Friedmanről egyetemet elnevezni Magyarországon? – Qubit.hu, 2017. december 19.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Milton_Friedman&oldid=24813139”
Utoljára szerkesztve 2022. március 31., 09:57-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. március 31., 09:57
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.