hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu it fr hu hu hbs_lat fr hu sv et hu pl hu hu hu sk nl hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu es hu hu en it hu hu hu es hu hu hu id de eo cs pl hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu pl hu eo hu hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu en cs de hu hu cs az hu cs eo hu de sv hu en it hu en hu hu hu hu hu hu id hu es hu hu war hu hu de fr fr hu en en sv en hu hu pl la pl pl hbs_lat br hu fr es sv sv hu hu fr hu ms es en hu hu fr fr hu hu en hu hu hu hu hu it hu hu hu de cs hu hu hu hu fr hu en hu hu pl hu hu hu hu vi nl hu hu pt en hu et hu hu hu hu cs hu hu fr sv hu sv hu hu pl fr de hu lb hu hu cbk hu fr hu hu jv eo hu fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id eo fa fr he it ms nl pl pt ro sk sl sv vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. október 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 46° 52′ 44″, k. h. 21° 01′ 26″46.879, 21.024Koordináták: é. sz. 46° 52′ 44″, k. h. 21° 01′ 26″46.879, 21.024
A Wikimédia Commons tartalmaz Köröstarcsa témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk a Békés megyei településről szól. Hasonló címmel lásd még: Tarcsa (egyértelműsítő lap).
Köröstarcsa község Békés megye Békési járásában.
Békés megye középső-északi részén fekszik, Mezőberény északi szomszédságában, attól 7 kilométerre. További szomszédai: észak felől Körösladány, nyugat felől pedig Csárdaszállás. [Kelet felől Mezőberényhez tartozó, jobbára lakatlan külterületek határolják.]
Természetföldrajzi szempontból a Körös menti sík déli peremén, a Kettős-Körös bal partján, a Békési-hát szomszédságában fekszik.[3] A Kettős-Körös hullámtere vadregényes, ligetes tájék, a bal partján a hullámtér helyenként 100 méteres, a töltés lábánál kubikgödrök sora húzódik. A Körös völgy csaknem egésze védett, akárcsak a közeli kunsági puszták túzoktelepei, vízi- és énekesmadarak fészkelő helyei. A településen kívül a töltések mellett Körös holtágak sorakoznak, mint a Paprév-zug, a Németjárói-holtág, az Erdő-zug, vagy a Harcsás-zug, melyek egy része vízinövénnyel lassan telítődött, benőtt, sekély vizű, vagy már kiszáradt. A köröstarcsai jegyző 1864-ben ezt írta: “Harcsás-zug arról nevezetes, hogy a harcsa halaknak e zug melletti körös kanyarulatba állandó tanyájuk volt, csupán harcsa halakat e helyen igen nagy mennyiségben lehetett kihalászni, - de a víz szabályozás által már ez is elenyészett.”
A településen nagyjából észak-déli irányban végighúzódik a 47-es főút, ezen érhető el Debrecen-Berettyóújfalu-Szeghalom és Szeged-Békéscsaba felől is. Gyomaendrőd térségével (Csárdaszállással) és a 46-os főúttal a 4233-as út kapcsolja össze.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasútállomás Csárdaszálláson található, a Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza-vasútvonal Csárdaszállás vasútállomása.
Egykori halászfalu. A község nevét 1221-ben említi először a Váradi regestrum, egy peres ügy kapcsán Terechaként. A per Calanda fia, Pál nevéhez fűződik. A „Köröstarcsa” elnevezés a Tarcsa személynévből ered, melyhez hozzájárult a Körös előtag.
Kőkorból származó régészeti leletek bizonyítják, hogy a település már régóta lakott hely.
1383-ban a települést 12 jobbágytelek formájában a megye legősibb és legtekintélyesebb családja, a Csolt nemzetségből származó Ábrahámfi család birtokolta. Az 1400-as években megyegyűlést is tartottak itt. 1500-ban egy Veér nevű földbirtokos udvarházat építtetett (a mai polgármesteri hivatal helyén), majd a község a török uralom alatt elpusztult, s csak 1700-ban épült újra. 1720-ban 44 család élt itt. 1728-ban a Köröstarcsa és Körösladány közti határvita perre ment, amiben egy bizonyos vén Márkus Ladány képviseletében hamis tanúságot tett, aminek következményeként a perben Ladány nyert. Az esetet Arany János az A hamis tanú című költeményében (1852) örökítette meg.
1851-ben a lakosság száma már 3446 fő volt, akik állattartásból, szőlő- és gyümölcstermesztésből illetve halászatból éltek. A tarcsaiak gúnyneve, a „halkörmölők” arra utal, hogy a falut a 19. század végéig jelentős helyi halászati központnak tartották. A 18–19. században többször pusztított a környéken és a településen is a kolera és a pestis. Az első híd 1880-ban épült; a jelenlegi hidat 1978-ban adták át. 1881. március 14-én Köröstarcsa háromnegyedét egy hatalmas árvíz elmosta. 1891-ben már 5385-en éltek a városban.
1990–1994: Széplaki Zoltán (független)[4]
1994–1998: Széplaki Zoltán (független)[5]
1998–2002: Széplaki Zoltán (független)[6]
2002–2006: Széplaki Zoltán (független)[7]
2006–2010: Nosza József (független)[8]
2010–2014: Smiri László Zoltán (Fidesz-Magosz)[9]
2014–2019: Lipcsei Zoltán (független)[10]
2019-től: Lipcsei Zoltán (független)[1]
A településen a 2010. október 3-án megtartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, az első helyen kialakult szavazategyenlőség miatt. Aznap a 2235 szavazásra jogosult lakos közül 1240 fő járult az urnákhoz, 38 fő közülük érvénytelen szavazatot adott le, az érvényes szavazatokból pedig egyformán 553-553 esett a három induló közül a két pártjelöltre, a szocialista Nagy Lászlóra és a Fideszes Smiri László Zoltánra (a korábbi polgármester nem indult a választáson).[11] Az emiatt szükségessé váló időközi választást 2010. december 12-én tartották meg: ekkor több mint százzal magasabb volt az érvényesen leadott szavazatok száma, ez pedig a jobboldali jelöltnek kedvezett inkább.[9][12]
A település népességének változása:
2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a egyéb (főleg cigány, német és szlovák) nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,6%-a magyarnak, 4,2% cigánynak, 0,3% németnek, 0,2% románnak, 0,3% szlováknak mondta magát (15,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 5,2%, református 34%, evangélikus 1,4%, felekezeten kívüli 36,3% (22,4% nem nyilatkozott).[14]
A református templom 1794–96 között épült a kecskeméti Fischer Ágoston által, copf stílusban. Tűzfigyelő tornyát 1859-ben egy emelettel megtoldották és körfolyosóval látták el. A templomkertet 1894-ben kerítették körül. A kertben található I. és II. világháborús emlékművek, melyeket a köröstarcsai áldozatok emlékére emeltek, Istók János és Mladonyiczky Béla szobrászművészek alkotásai. Paprév-paperdei részen szentkép volt felállítva.
A községháza eklektikus jellegű épülete magánvilla volt, 1929-ben építtette a Petneházi család. A mögötte fekvő százéves kert – ma liget – a helyi fiatalság kedvelt nyári szórakozóhelye. Bejáratánál az 1997-ben felállított székely kapu Kovács András köröstarcsai származású fafaragóművész és fiai alkotása.
A régmúlt emlékeit a falu tájházában gyűjtötték össze, ahol állandó kiállítás keretében tekinthető meg a régi időkben használt tárgyak, eszközök.
1992 óta minden évben itt rendezik meg a Megyei Amatőr Művészeti Fesztivált, amelyen számos ismert előadó és híres együttes lépett már fel. A rendezvényen minden korosztály talál magának való programot.
A Kettős-Körös és holtágai, illetve a liget mellett nemrégiben kialakított horgásztó remek lehetőséget kínál a horgászat szerelmeseinek. A Körös partján szabadstrand és hajókikötő várja a pihenni vágókat; itt nemcsak fürdésre, hanem csónakázásra, vízibiciklizésre is lehetőség van.
A környéken különösen sok a fácán, az őz és a vadnyúl, így a község a vadászok körében is hamar ismertté vált.
Veér Judit (†1707. február 14.), Teleki Mihály második felesége. A körös-tarcsai Veér (Weér) család több tagja is itt született, vagy élt hosszabb ideig.
Szabó Károly (1824. december 14. – 1890. augusztus 31.), történész, az Erdélyi Múzeum-Egyesület első könyvtárosa, akiről a helyi művelődési házat is elnevezték.
Gulyás György (1916. április 1. – 1993. november 11.), karnagy, főiskolai tanár, a 20. századi zenekultúra kiemelkedő alakja.
S. Nagy István (1934. január 20. – 2015. január 20.), EMeRTon-díjas dalszövegíró. Felesége Csongrádi Kata, színésznő.
Bartalus Ilona, (1940. szeptember 11. – 2021. április 10.), magyar zenepedagógus, karvezető, a Duna Televízió egykori főszerkesztője és zenei vezetője
Paczuk Gabi (1976. március 17. –) magyar színésznő
Bartalus Ilona zenepedagógus (2000)
Arany Gusztáv lelkész, aki egy pályázat alapján megnyerte a Köröstarcsai Általános Iskola megépítésének lehetőségét; 2010-ben az iskolát is róla nevezték el.
S. Nagy István dalszövegíró (2014)
Képes levelezőlap 1908‑ból a régi vashíddal
Képes levelezőlap a köröstarcsai sétakerttel
↑ a b Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 17.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 201. január 1.9 (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2019. augusztus 14. (Hozzáférés: 2019. augusztus 14.)
↑ Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010.  270. o. ISBN 978-963-9545-29-8
↑ Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 3.)
↑ Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 15.)
↑ Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 15.)
↑ Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 15.)
↑ a b Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. december 12. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
↑ Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
↑ Köröstarcsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
↑ Smiri László Zoltán lett Köröstarcsa új polgármestere (magyar nyelven). Hír6.hu, 2010. december 12. (Hozzáférés: 2011. november 23.)
↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora Békés megyében
A Körösök mentén fekvő települések
A Békési járás települései
Békés •  Bélmegyer •  Kamut •  Köröstarcsa •  Mezőberény •  Murony •  Tarhos
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Köröstarcsa&oldid=25332502”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. október 3., 12:33
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.