hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu hu hu fr jbo uk en nl es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en eu id lv hu tl hu nl hu eo hu nl hu la de lv it fi nb de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu lv hu hu hu mg hu hu hu hu hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu en en hu en hu sk hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an da ar arz en az ku en ru sv bg bn br ca id mzn hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi et nn fr de gd lt ku de he hi tl hbs_lat it id en es is it ja ka kk km ko sk pl it en lt lv en en ml be ms mzn en nl nb nb fr ta pa id en pl pms pnb pt io ro ru zh es hbs_lat en sk es hbs_lat nl sv hu ta ceb tr en oc fy ur fi vi ceb zh xmf zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. június 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
157 110 új-zélandi állampolgár állította, hogy tudnak mindennapi dolgokról maoriul beszélni (2006) fő
A Wikimédia Commons tartalmaz Te reo Māori témájú médiaállományokat.
A maori nyelv (saját elnevezése te reo Māori, általában csak te reo) (kiejtése: [ˈmaːɔɾi]   hallgat) Új-Zéland egyik hivatalos nyelve. Nyelvileg a keleti polinéz nyelvek közé tartozik, legközelebbi rokona a Cook-szigeti maori, a tuamotu és a tahiti, kevésbe áll közel a hawaii és a marquez-szigeti nyelvhez, és a nyugati polinéz nyelvek, a szamoai, a tokelaui, a niuei és a tongai a legtávolabbi rokonai.
Új-Zélandnak három hivatalos nyelve van: az angol nyelv, a maori és az új-zélandi jelnyelv. A maori a hivatalos státuszát 1987-ben nyerte el, amikor megszületett a Maori nyelvtörvény. A legtöbb kormányzati szervnek van kétnyelvű neve, pl. a Belügyminisztérium maoriul Te Tari Taiwhenua, ugyanígy a helyi önkormányzatok és könyvtárak is használnak kétnyelvű feliratokat. Az új-zélandi posta is felismeri a kétnyelvű helyneveket.
2004. márciusa óta létezik a Maori Televízió nevű csatorna, ahol főleg maori nyelven zajlik a műsorszórás. 2008. március 28-án elindult a második, Te Reo nevű tv-csatorna.
A maorik kenukkal érték el Új-Zéland szigetét, a Cook-szigetek felől vagy a Társaság-szigetek felől. Érkezésük Kr. u. 1300 körül történhetett. Nyelvük a 19. századig viszonylagos elszigeteltségben volt.
A 19. században a maori nyelvnek zavaros története volt. Kezdetben domináns nyelv volt, a mindennapi élet kommunikációs nyelve (bár az iskolákban a maori gyerekeknek már angolt is tanítottak), majd 1860-tól az angol nyelv árnyékában kisebbségi nyelv lett. A 19. század második felében angol nyelvű iskolákat vezettek be, az 1880-as évektől megtiltották a maori nyelv használatát az iskolákban, így sok maori tanult angolul.
A második világháborúig a legtöbb maori első nyelve a maori volt. Politikai gyűléseket tartottak maori nyelven, irodalmat adtak ki. A változás az 1930-as években indult meg, az 1940-es évektől az 1970-es évekig megindult a maorik vándorlása a városokba, az angol nyelv számukra a jólét és boldogulás eszköze lett. Ekkoriban történt az, hogy számos maori szülő beszüntette a gyerekeivel való érintkezésben a maori nyelv használatát. Ez, valamint az amúgy is az angol nyelvet támogató új-zélandi politika miatt az 1980-as évekre a maorik kevesebb mint 20%-a beszélt elég jól maoriul, és ők is főleg otthon használták nyelvüket.
Már az 1970-es években észlelték, hogy hamarosan bekövetkezhet az, hogy a maori nyelv beszélők nélkül marad. Így megszervezték a Te Ātaarangi-t (nyelvtanuló rendszert), a Kōhanga reo-t (nyelvi fészek) és a Kura kaupapa Māori-t (maori nyelviskola).
A keleti polinéz nyelvek főbb csoportjai
Az összehasonlító nyelvtudomány szerint a maori nyelv a keleti polinéz nyelvek közé tartozik, a tahiti alcsoportba, ahova a rarotongai és a tahiti is tartozik. Más fontosabb keleti polinéz nyelvek a hawaii, a marquez-szigeteki és a rapa nui nyelvek. Bár ezek a nyelvek elég nagy nyelvészeti hasonlóságokat mutatnak, kölcsönös érthetőség alig áll fenn közöttük. A modern maori beszélői szerint ők a Cook-szigetek nyelveit értik a legjobban.
Több mint 100 000 ember, szinte mindegyikük maori származású, beszél maoriul - leginkább Új-Zélandon. 1996-ban 160 000 ember jelezte, hogy tud maoriul, más források csak 50 000 beszélőről tanúsítanak. A 2006-os népszámlálás szerint 131 613 maori képes beszélgetni mindennapi dolgokról maori nyelven. Ők Új-Zéland lakosságának 4,2%-át alkotják.
A maorik nyelvtudásának szintje ismeretlen, sokuk fő otthoni nyelvnek jelöli meg a maorit, néhányan meg csak pár maori szót és frázist használnak (passzív kétnyelvűség). Csak 8000 maori egynyelvű beszélő van, bár sokan vannak olyanok, akik maoriul előbb beszélnek, mint angolul, mert:
a maori még mindig közösségi nyelv az északi részeken
a kohanga reo óvodákban csak maori nyelvet lehet használni
számos maori kétnyelvű családban nő fel.
A városiasodás a második világháború után gyors nyelvváltást eredményezett, maoriról angolra, ezért a maorik sosem kommunikálnak két nyelven, főképp új-zélandi angolt használnak, vagy a második nyelvüket.
A maori nyelv 20 betűt használ: A Ā E Ē H I Ī K M N O Ō P R T U Ū W NG és WH. Ezek közül a WH a magyarban is használatos F-nek felel meg, az O és Ō kicsivel nyíltabb, mint a magyaré, az U és Ū pedig ü-höz   (ʉ) hasonlít.
A maori nyelv latin betűs írásával először James Cook kapitány és a korai felfedezők próbálkoztak. 1814-től misszionáriusok próbálták meg elkapni a nyelv hangjait. 1815-ben William Kendall kiadta a He Korao no New Zealand című könyvet, aminek címe mai helyesírással He Kōrero nō Aotearoa lenne. A mai helyesírás az 1820-as években alakult ki az északi területen használt változat alapján.
A maori írás a magánhangzók hosszúságát a magánhangzó felett egy vonallal jelzi. Ez fontos, hiszen jelentés-megkülönböztető szerepe van:
A névszók egyes és többes számban megőrzik az alakjukat: ika (hal), rākau (fa). A határozott névszót a te, a többes számot a ngā partikula jelöli. Néhány szóban megnyúlik a magánhangzó a többes szám esetén: wahine (nő) - wāhine (nők).
Az igék idejét az ige előtti partikulákkal fejezik ki: ka (jövő idő), i (múlt idő), kua (befejezett múlt), kia (dezideratív), me (előíró), e (nem múlt idő), ina vagy ana (punktatív-feltételes, "ha és amikor") és e ... ana (egyszerű múlt).
Kei te oma au. - Futok. (jelen idő)
E oma ana au. - Futottam. (egyszerű múlt idő)
Ka oma au. - Futni fogok. (jövő idő)
I oma au. - Futottam. (múlt idő)
Kua oma au. - Futottam. (befejezett múlt idő)
Az igék (már ha van) a mondatok elején szoktak lenni, a partikulával:
E tangi ana te tamaiti. - A gyerek sír.
Kua mate te koroua. - az öreg ember meghalt.
He kai-whaka-ako a Mere. - Mere tanár.
He reka ēnei kai. - Ez az étel finom.
He moni ā-u? - Pénzed van-e?
He waka t-ō Rei. - Reinek van autója.
Ko Rei t-ō-ku ingoa. - A nevem Rei.
Nā wai tēnei pukapuka? - Kié ez a könyv?
Nō Hēmi tērā whare.. - Ez a ház Hemié.
Mō rātou tēnē waka. - Ez az autó ott az övé.
A határozott alanyt fókuszpozícióba lehet tenni, a mondat elejére, egy ko partikulával együtt:
E horoi ana a Mere i ngā rīhi > Ko Mere e horoi ana i ngā rīhi.
Mere az edényt mossa. > Mere mossa az edényt.
Mint a legtöbb polinéz nyelv esetén, a maoriban is három szám van a személyes névmásoknál, egyes, kettes és többe szám: ia (E/3), rāua (Du/3), rātou (T/3). A személyes névmások között van exkluzív és inkluzív névmások: mātou (mi, exl.), tātou (mi, ink.), koutou (ti), rātou (ők), māua (mi ketten, exk.), tāua (mi ketten, ink.), kōrua (ti ketten), rāua (ők ketten). A beszélő több emberhez máshogy szól, mint egyhez:
Tēnā koe: Üdv neked (egy személynek)
Tēnā kōrua: Üdv nektek (két személynek)
Tēnā koutou: Üdv nektek (több mint két személynek)
Biggs, Bruce (1994). Does Māori have a closest relative? In Sutton (ed.)(1994), pp. 96–105.
Biggs, Bruce (1998). Let's Learn Māori. Auckland: Auckland University Press.
Bauer, Winifred (1997). Reference Grammar of Māori. Reed.
Clark, Ross (1994). Moriori and Māori: The Linguistic Evidence. In Sutton (ed.)(1994), pp. 123–135.
Harlow, Ray (1994). Māori Dialectology and the Settlement of New Zealand. In Sutton (ed.)(1994), pp. 106–122.
Tekintsd meg a Wikipédia maori nyelvű változatát!
Maori: a linguis introduction (online könyv)
korero.maori.nz Māori oktatási források
Ethnologue report for Maori
Māori Nyelvi Bizottság (sets definitive standards).
Angol és māori szófordító, originally developed at the University of Otago.
Ngata Māori–English English–Māori Dictionary from Learning Media; gives several options and shows use in phrases.
maorilanguage.net Tanuld meg a maori nyelv alapjait video-kommentárokkal
Microsoft Māori billentyűzet[halott link]
Maori nyelvi hét (NZHistory) - includes a history of the Māori language, the Treaty of Waitangi Māori Language claim and 100 words every New Zealander should know
Huia Publishers, catalogue includes Tirohia Kimihia the world's first Māori monolingual dictionary for learners
IMDb: Māori nyelvű filmek Archiválva 2008. április 7-i dátummal a Wayback Machine-ben
Publications about Māori language from Te Puni Kōkiri, the Ministry of Māori Development
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Maori_nyelv&oldid=23996575”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. június 29., 16:11
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.