hu hu en hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu es hu en hu fi hu en en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu pt hu en fi hu hu hu hu fr sk nl hu hu hu hu hu hu es es hu en es hu cs hu ceb de hu ca en en hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu
Ecuador: Galapagos-szigetek, az utolsó Paradicsom
Cím: 1037 Budapest, Bécsi út 81.
Srí Lanka az Indiai-óceán gyöngyszeme
Az utolsó földi paradicsom: Galapagosz
Utazz a pingvinek hazájába és ismerd meg a Déli-sarkot!
Kalandozz a gleccserek, tavak és hegyek földjén Új-Zélandon!
Fedezd fel az USA nemzeti parkjait!
Sokszínű Afrika: ókori és modern kultúrák
Fedezd fel a kenguruk és koalák földjét!
A vad szépség szigete, Korzika
Sokszínű Afrika: namíb sivatag
Andalúzia: fehér falvak, napsütés és isteni finomságok
Ciprus: nem csak tengerpart...
Fedezd fel az olasz csizma sarkát!
Atomjégtörővel az Északi Sarkpontig
A világ egyik legismertebb vízesése Brazília és Argentína határán
Fedezd fel a perui rejtélyeket: Machu Picchu, Nazca vonalak...
A maja kultúra nyomában
Ismeretlen szigetek, csodálatos tengerpartok
Kanada nemzeti parkjai is festői tájakkal várnak
Sokszínű Afrika: a szavannák világa
New York: a város, ami sose alszik
Dél-Amerika > Ecuador: Galapagos-szigetek, az utolsó Paradicsom
A Galapagos-szigetek valójában 13 nagyobb és 6 kisebb szigetből, valamint 107 sziklából álló vulkanikus szigetcsoport. A térség 98%-a természetvédelem alatt áll. Darwin munkássága miatt különleges élővilágáról és a számtalan endemikus (csak itt élő) fajról nevezetes. Leghíresebb állatai az óriásteknősök, a szigetről szigetre változó Darwin-pintyek, a kéklábú szulák, a leguánok (az angol nyelvben használt latin nevük miatt iguánáknak is nevezik őket), a medvefóka, a galapagoszi pingvinek és albatroszok.
A Galapagos-szigetek felfedezésére több lehetőség is van: vagy szárazföldi hotelben alszol vagy egy hajón miközben szigetről szigetre haladva megismerkedhetsz az egyedülálló állat- és növényvilággal. Minimum 3 napot feltétlenül el kell tölteni a szigeteken, de ha már egyszer ilyen messzire utazol, akkor egy 6-7 éjszakás út lenne ideális, hogy több szigetet is bejárhass. A szigetre beutazók számát a repülőjáratok és a hajók kapacitása határozza meg, érdemes mielőbb foglalnod!
1. nap    Érkezés San Cristobal szigetére
Érkezés után transzfer a hotelbe, a szobák elfoglalása, majd a Bemutatóközpontban ismertető a szigetekről, a kialakult geológiai formációkról, a lakosokról és a növényzetről. A szárazságtűrő kaktuszos bózotoktól a hegyoldalak csapadékban bővelkedő oldalán kialakult trópusi esőerdőig a növényzet is igen változatos. Délután séta a „Fülbemászók hegyére”, ahol a fregattmadarak két típusát figyelhetjük meg. A madarak mellett a táj és a kilátás is gyönyörű. A Hornos-foknál a tengerben élő apróbb állatkákkal ismerkedhetsz a snorkeling-program során.
2. nap    Floreana és Isabela sziget
Reggel hajózás (kb. 2,5 óra) a Champion és Enderby-szigetek mellett Floreanára. Útközben fürdési és snorkeling lehetőség. Floreanan a felvidék felfedezése következik: kalózbarlangokkal, teknős rezervátummal és édesvízi forrással ismerkedhetsz a szigeten. Innen kb. 1,5 órás hajóút vezet Isabela szigetére.
Az igen keskeny és közel 100 km hosszú Isabela szigeten 6 aktív vulkán fekszik. Elsőként a Sierra Negra és a Chico vulkán megismerése következik, majd egy különleges helyre látogathatsz, ahol a festői vidéken, nyugodt vízben fürödhetsz és figyelheted meg a halfajtákat, a vörös rákot, a galapagoszi halászmadarakat és az oroszlánfókákat.
4. nap    Isabela - Santa Cruz
Érdemes korán kelni és a Tintoreras szigetecskéknél megfigyelni a cápákat, a tengeri leguán kolóniákat, a pingvineket, oroszlánfókákat és még jó néhány endemikus madárfajt. Visszautazás a szigetre és motorcsónakkal indulás Santa Cruz szigetére. A szállás elfoglalása után a Charles Darwin Kutatóállomásra menjél, ahol további érdekes információkat tudhatsz meg a fajok fejlődéséről.
5. nap    Santa Cruz
Reggeli után a sziget bejárása: először buja, zöld vidéken vezet az utunk, ahol különleges madarakat és a világhírű óriásteknősöket figyelhetjük meg természetes környezetükben. Később a lávafolyamok mentén kirándulhatsz újabb tájat és növényzetet ismerve meg; majd a Teknős-öbölben hosszú finomhomokos parton sétálhatsz a homokdűnék előtt. A partszakasz egy részén fürödni is lehet, a másik része természetvédelem alatt áll, itt rak fészket az egyik teknős faj (a tojásrakás idején tilos belépni), számtalan tengeri leguán kolóniát és sokféle halászmadarat (pelikánokat, sirályokat) és pintyeket láthatsz legnagyobb számban. A parttól kicsit beljebb kaktuszerdőben sétálhatsz, valamint a tipikus galapagoszi vörös mangrove-erdőket is megismerheted. Szállás Puerto Ayorán.
Menetrendtől függően indulás Baltrára a repülőtérre. Útközben megálló az ikerkráternél, valamint a változó növénytakaró és táj fényképezése.
A program teljes ellátást tartalmaz, az idegenvezető képzett természettudós.
A Galapagos-szigeteket úgyis felfedezheted, hogy ez óceánjáróval vagy egy yachttal járod körbe őket.
Ecuadori hasznos információkért IDE KATTINTS!
Mint csaknem valamennyi belső óceáni szigetet, a Galápagos-szigeteket is a vulkanizmus hozta létre. A több kisebb és öt nagyobb szigetből álló csoport két nyugati szigetén napjainkban is „forró kövek” hullnak a működő vulkánok krátereiből. Tomas de Berlanga spanyol püspök 1535-ben fedezte fel a szigeteket a keresztény világ számára. Így jellemezte a szigeteket: „Úgy néz ki, mintha Isten kőesőt küldött volna”. A vulkáni tevékenység maradványai – salakkúpok, lávaalagutak, vulkáni katlanok és lávamezők – annyira frissek, mintha most keletkeztek volna. Sok pajzsvulkán található ezen a területen.
A sziget nevét az óriás teknősökről, a galapagókról kapta.
Annak ellenére, hogy a Galápagos-szigetek az Egyenlítő két oldalán fekszenek, időjárása a mi időjárásunkhoz hasonló a tengeráramlatok hatásai miatt.
Galapagos területe 7665 km2, de ebből a turisták csupán 60 kijelölt területre léphetnek be. A szabályok szerint csak vezetővel járhatnak a jelzett utakon.
Charles Robert Darwin 1835. szeptember 16. és október 20. között mindössze öt hetet töltött a szigetcsoporton. Mindössze négy szárazföldi emlős él itt, kétéltűek pedig nincsenek is a szigeteken. Madárvilága rendkívül gazdag, 13 faja él itt a Darwin-pintyeknek. A tengeri madaraknak óriási telepei vannak, hisz a hihetetlen tömegben előforduló halakkal táplálkoznak, mint a galápagosi oroszlánfókák és medvefókák. A galápagosi oroszlánfókáknak keskeny fejük és parányi fülük van és úgy ugatnak, mint a kutyák. A galápagosi hüllők kizárólag itt élnek: óriás teknősök, tengeri gyíkok, ősi szárazföldi leguánok. A tengeri gyíkokat Darwin „a sötétség manói”-nak nevezte. A varacskosfejű óriásgyík kedvenc eledele a tüskés kaktusz. A szárazföldi leguán legnagyobb ellensége a sok elvadult kutya, mert azok elragadják a fiatal példányokat.
Az opunciák, a fügekaktuszok, itt 10 méternél magasabb kaktuszfákká nőnek.
A Nemzeti Park legfőbb feladata a kipusztulással veszélyeztetett fajok megmentése és a vadon élők védelme a háziállatok kártételétől.