hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu es hu hu hu hu en hu pl hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu en hu en de en de hu hu hu hu hu de hu en hu es en en hu hu hu pl pl en hu hu hu hu hu hu hu en hu de hu en hu en en en cs en hu en sv hu hu hu hu hu hu en en hu hu en hu en hu en cs en de en hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu en hu hu hu fr ru hu hu en ja de en uk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo nl ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Darányi Ignác (politikus) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. május 11. 6 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a miniszterről szól. Hasonló címmel lásd még: Darányi Ignác (egyértelműsítő lap).
1895. november 2. – 1903. november 3.
1906. április 8. – 1910. január 17.
1927. április 27. (78 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz Darányi Ignác témájú médiaállományokat.
Pusztaszentgyörgyi és tetétleni Darányi Ignác (Pest, 1849. január 15. – Budapest, Erzsébetváros, 1927. április 27.)[1] magyar jogász, agrárpolitikus, nagybirtokos, miniszter, ifj. Andrássy Gyula elkötelezett híve. 1909-től tagja a Magyar Tudományos Akadémiának. A 19–20. század fordulójának kivételes tehetséggel megáldott agrárpolitikusa, aki munkásságával a magyar mezőgazdaság fellendítését szolgálta és 12 éven át irányította a Földművelésügyi Minisztériumot.
Darányi Ignác szobra 1935-ben a Mezőgazdasági Múzeum Városligeti-tó felőli oldalán (a szobor a II. világháború alatt megsérült, majd beöntötték). Kisfaludi Strobl Zsigmond alkotása
A Györfi Sándor szobrászművész által újraalkotott szobor, 2017
Pesten született Kecskemétről elszármazott, református vallású középnemesi családba, Darányi Ignác (1811-1877) ügyvéd és földvári és bernátfalvi Földváry Borbála (1821-1888) első gyermekeként.[2] Anyai nagyszülei földvári és bernátfalvi Földváry Sándor (1809–1868) 1848-as honvédezredes és a Nyitra vármegyei nemesi származású pani Hamar családból való pani Hamar Mária voltak.[3]
A budai Királyi Egyetemi Főgimnáziumban 1867. július 31-én érettségizett. Ősztől a Pesti Egyetem orvosi, 1868-tól a jog- és államtudományi karát látogatta, ahol 1871-ben végzett. A végbizonyítvány megszerzése után megkezdte kétéves joggyakornokoskodását Lövény György ügyvédi irodájában. 1872-ben jogtudori, 1873-ban ügyvédi vizsgát tett, majd 1874-ben köz- és váltóügyvéd lett. Ezután nem sokkal apjával közösen ügyvédi irodát nyitott a Belvárosban, amelyet apja 1877-ben bekövetkezett halála után, 1892-ig egyedül vezetett. 1874 nyarán közép-európai körutazásra indult Bécs–München–Zürich–Bern–Bécs útvonalon.
1875-ben az Egyesült Fővárosi Takarékpénztár titkárává, 1876-ban Budapest székesfőváros Törvényhatósági Bizottságának tagjává választották. 1877. június 3-án a Darányi család nemesi címet kapott. Édesapja halála után az Országos Magyar Gazdasági Egyesület igazgató-választmányi tagja, 1878-ban a Tiszavölgyi Ármentesítő Társulat ügyész-titkára lett.
1882-től az Országgyűlés Közlekedés és Pénzügyi Bizottságának előadójaként is működött. 1887-től a Fővárosi Közmunkák Tanácsának tagja volt. 1892-ben felhagyott az ügyvédi praxissal és földeket vásárolt a Kiskunságban: dunaújfalui, töki (anyácsapusztai) és tassi birtokain gazdálkodott. 1897. november 3-án Munkács díszpolgárává választották.[4]
1881 és 1905 között Budapest II. kerülete országgyűlési képviselőjévé választotta, a Szabadelvű Párt programjával. 1893-tól 1905-ig a Szabadelvű Párt alelnöke, 1895-ben a képviselőház alelnöke volt. 1905-ben többekkel együtt kilépett a pártból, és a belőlük szerveződött „disszidensek” csoportja, majd az abból alakult Országos Alkotmánypárt elnöke lett. 1905 és 1910 között a tapolcai kerület ellenzéki, 1910–1927 között ugyanazon kerületben a független, pártonkívüli 67-es programmal került be az Országgyűlésbe.
1895. november 2-ától 1903. november 3-áig és 1906. április 8-ától 1910. január 17-éig a földművelésügyi miniszteri posztot töltötte be Bánffy Dezső, Széll Kálmán és Khuen-Héderváry Károly kormányában, a következő ciklusban pedig Wekerle Sándor kabinetjében. Miniszterségéhez kapcsolódóan nevéhez kötik az 1897-es földmunkás sztrájkmozgalom letörését, az 1898. és az 1907. évi úgynevezett cselédtörvények bevezetését. Támogatta a Mezőgazdasági Múzeum, az Ampelológiai Intézet (ma Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet) létrejöttét és a Földtani Intézet új, Stefánia úti palotájának építését. 1918-ban a politikától visszavonult, és nem vállalt további felelős beosztást.
A „Balaton Szövetség” 1938-ban Tihanyban, a hajókikötő bejáratánál emlékművet állított tiszteletére.[5]
Budapest XVIII. kerületében utcát neveztek el róla
A második Orbán-kormány 2012 januárjában 10 évre szóló Nemzeti Vidékstratégiát hirdetett meg, amelyet róla neveztek el Darányi Ignác Tervnek.[6][7]
Ferenc József az 1896-os tenyészállat-kiállításon vizitál, mögötte áll Darányi Ignác
The state and agriculture in Hungary. Report on his agricultural administration during the years 1896-1903 (London, 1905)Online
Okos hazafiság (Bp., 1908)
A vámpolitikai kérdésekről (Bp., 1911)
↑ Halálesete bejegyezve a Bp. VII. ker. állami halotti akv. 637/1927. folyószáma alatt.
↑ familysearch.org Földváry Borbála keresztelői adatlapja
↑ Heves megye történeti archontológiája (1681–)1687–2000 - A Heves Megyei Levéltár forráskiadványai 14. (Eger, 2011)Rövidítések jegyzéke
↑ ПoчecHi rpoMaдяHи MykaчeBa. MykaчeBo (ukránul) (2010) (Hozzáférés: 2012. dec. 11.) arch
↑ Darányi emlékmű, Tihany (magyar nyelven). Magyar Mezőgazdasági Múzeum. (Hozzáférés: 2012. január 16.)
↑ Széll Kálmán után Darányi tervvel jön a kormány (magyar nyelven). klubradio.hu. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 16.)
↑ Vidékfejlesztés: indul a Darányi Ignác Terv (magyar nyelven). fidesz.hu. (Hozzáférés: 2012. január 16.)
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái II. (Caban–Exner). Budapest: Hornyánszky. 1893.
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967.  348. o.
Пarиpя B. B., ФeдiB Є. T. TBopцi icTopiï MykaчeBa. — yжropoд : TДB «ПaTeHT», 2011. — 120 c., iл. ISBN 978-617-589-012-7)
Darányi Ignác (magyar nyelven). Vidékfejlesztési Minisztérium, 2004. november 2. [2012. október 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 16.)
In memorian Darányi Ignác (magyar nyelven). Magyar Mezőgazdasági Múzeum. (Hozzáférés: 2012. január 16.)
Fehér György: Darányi Ignác Válogatott dokumentumok (magyar nyelven). Osiris Kiadó, 1999. (Hozzáférés: 2012. január 16.)[halott link]
Szalai Miklós: Ifjabb Andrássy Gyula élete és pályája. MTA Történettudományi Intézete, Budapest, 2003. ISBN 963 8312 890
Országos Honvédelmi Bizottmány (1848–1849)
A bécsi kormány hatáskörében (1849–1867)
Nagyatádi Szabó István (1919)
Nagyatádi Szabó István (1920–1921)
Nagyatádi Szabó István (1922–1924)
Nagy Ferenc József (1990–1991)
ISNI: 0000 0001 1876 6352
Politikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Darányi_Ignác_(politikus)&oldid=23797533”
A Szabadelvű Párt korábbi tagjai
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 áprilisából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. április 20., 18:12
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.