hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu fi hu en hu pt en hu hu hu hu hu en hu ceb hu ceb hu ceb war hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu fr pl hu hu fr hu fr hu en hu en fr ro sv it fr en fr it fr te fr te fr it hu en hu en en en hu nb es te hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu eu en en de es pt de hu ca ru en ru eu tt hu nb en sv sv en fr ja es en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en an ar arz en az ku ru sv bg ca id hbs_lat vi cy da de fr hsb el eo es et eu fa fi fr de lt de he hbs_lat it hy es is it ja ka kk ko ku cs it fr lt lv en ml ms ru nl nb nb ta pl pms pt ro ru hbs_lat en sk sl hbs_lat sv ta th tr oc tyv fy uz fr fi vi ceb pl zh xmf zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. október 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a növényről szól. Hasonló címmel lásd még: Csicsóka (egyértelműsítő lap).
A Wikifajok tartalmaz Csicsóka témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Csicsóka témájú médiaállományokat és Csicsóka témájú kategóriát.
A csicsóka (Helianthus tuberosus) az fészkesvirágzatúak családjába tartozó gumós évelő, gyógynövény. Észak-Amerikából a 17. század elején került Európába.
Közeli rokonságban áll a napraforgóval. Tavasszal akár össze is lehet őket téveszteni, de később már nem, mert a csicsóka sárga virágai a napraforgóéhoz képest kicsinyek, és jóval később, augusztus elején nyílnak. A növény szára (azonos talajviszonyok között) a napraforgóénál vékonyabb és magasabb, akár 3 méter magasra is megnő. Magyarországi éghajlatunkon a késői virágzás miatt a magok már nem tudnak kifejlődni, így magról nem tudunk csicsókát szaporítani.
Gumói, amelyek megvastagodott szárképletek, nem közvetlenül a tövön, hanem az 5–20 cm hosszú gyökérrészen találhatók, ezért nagyobb területen helyezkednek el. Héjuk színe lehet fehér vagy sárga, de a leggyakrabban olyan színű, mint a rózsaburgonyáé. A gumók húsa hófehér. Felszínük ripacsos, barázdált, összetett, nehezen tisztítható.
A csicsóka a nyirkos, üde talajokat kedveli, ahol a talajvíz szintje fél méternél mélyebben van, de a leggyengébb talajokon is megél. Megterem a sekély termőrétegű, kötött, sőt a futóhomok talajú területeken is. Első ültetése úgy történik, mint a burgonyáé. Kataszteri holdanként 5-6 mázsa[1] vetőgumó szükséges. Tavaszra megfogasolják vagy 1-2-szer megkapálják. Ha már több év óta van egy helyen, akkor célszerű megtrágyázni. Gumója a fagy iránt érzéketlen, ezért ősszel nem szedik ki, hanem egyszerre csak annyit, amennyi pár napi felhasználásra elégséges. A szárát ősszel levágják és juhokkal etetik fel. Gumótermése kataszteri holdanként 70-150 mázsa.[2] Éghajlat és talaj iránt csekély igényű. Az egyszer elvetett csicsóka szinte kiirthatatlan, ezért vetésforgón kívül termesztik.
Energia 31 kcal   130 kJ
- Cukrok  4,5 g
- Étkezési rostok  7,6 g
A-vitamin ekviv.  12 ug
Tiamin (B1-vitamin)  0,2 mg
Riboflavin (B2-vitamin)  0,06 mg
Niacin (B3-vitamin)  1,3 mg
A százalékos értékek az amerikai felnőttek számára javasolt napi mennyiségre (RDA) vonatkoznak.
A csicsóka fontos diabetikus alapanyag lehet, íze is hasonlít a burgonyáéhoz, de annál jóval édesebb. A 20-28% szárazanyagot tartalmazó gumókban 14-16% inulin és polifruktozánok (levulóz, szinantrin) vannak. Az ezekből keletkező fruktóz (gyümölcscukor) lassabban növeli meg a vércukor szintet, mint a szőlőcukor.
A csicsókagumónak a burgonyánál 5-6-szor nagyobb rosttartalma gátolja az egyéb szénhidrátok és hízlaló tápanyagok felszívódását,[3] fokozza laktató hatását, és meggátolja a székrekedés kialakulását. Kedvező biológiai adottságait pedig fokozza a kálium, kalcium, magnézium, foszfor és cink ásványianyag-tartalma, a béta-karotin-, B1-, B2-vitamin, niacin-, és C-vitamin-tartalma. Életfontosságú aminosavként: lizin, arginin, hisztidin, cisztin, triptofán, aszparagin található benne. Növényspecifikus anyagai: kolin, betain, szaponin, quercimeritrin. Gumói főleg inulint tartalmaznak, keményítőt csak csekély mennyiségben.
Ezt a nálunk alig ismert gumós zöldséget a nagyvilág elegáns éttermeiben gyakran homár, libamáj, szarvasgomba, nemes tengeri halak, fésűkagyló és más drága ételek társaságában tálalják.
Csak fantázia kérdése, mert szinte minden alapanyagunkkal harmonizál. Fogyaszthatjuk nyersen, salátákban, párolhatjuk, főzhetünk belőle szószokat, kifacsart levéből kitűnő turmixital készíthető – naranccsal, citrommal, mézzel, almával, de köretként csicsókalepényt készítenek belőle, vagy krumplipürészerűen készítik el, és kelbimbóhoz, csirkéhez adják.
A csicsóka gazdag inulinforrás. Az inulin vízben nem oldódó nagyméretű rost, poliszacharid. Az inulint csak a vastagbél baktériumflórája képes valamelyest feldolgozni, étvágycsökkentő és hashajtó hatású, de felfúvódást is okozhat.
Különösen elhízásnál és cukorbetegségnél ajánlják, valamint a bélflóra regenerálásához, de ezen túlmenően is széles spektrumú gyógyhatást tulajdonítanak neki. A csicsókát kozmetikai készítményekben is alkalmazzák.
↑ SI-mértékrendszerben: 0,8-1 tonna/hektár
↑ SI-mértékrendszerben: 12-26 tonna/hektár
↑ A gyógyító csicsóka
A csicsóka termesztése és felhasználása
A csicsóka termesztése röviden
A Pallas nagy lexikona
Mire jó a csicsóka
A csicsóka élettani jelentősége
A gyógyító csicsóka; szerk. Angeli István, Barta József, Molnár László; 2. jav. kiad.; Mezőgazda, Bp., 2000 (Gazdakönyvtár)
Pelcz István: A csicsóka; szerzői, Keszthely, 2013 (Miért éppen?)
Barátcserje ·  Borsmenta ·  Közönséges borostyán ·  Közönséges kutyabenge ·  Közönséges vadgesztenye
Alkalmazásuk csak hagyományokon alapul
Erdei mályva ·  Erdei szamóca ·  Fokföldi muskátli ·  Gyermekláncfű ·  Halvány kasvirág ·  Keskenylevelű kasvirág ·  Közönséges bojtorján ·  Közönséges boróka ·  Közönséges cickafark ·  Kurkuma ·  Máriatövis ·  Papsajtmályva ·  Parlagi ligetszépe ·  Pásztortáska ·  Pelargonium reniforme ·  Rozmaring ·  Sárga tárnics ·  Szúrós csodabogyó ·  Szúrós gyöngyajak ·  Vérontó pimpó ·  Vesetea ·  Veteménybab ·  Vöröslő ligetszépe
Aloé ·  Amerikai viaszbokor ·  Ánizs ·  Ánizsillatú izsópfű ·  Anyarozs ·  Apró szulák ·  Kanadai aranyvessző ·  Közönséges aranyvessző ·  Magas aranyvessző ·  Articsóka ·  Ázsiai gázló ·  Bazsalikom ·  Benedekfű ·  Bíbor kasvirág ·  Borágó ·  Borsikafű ·  Buchu ·  Búzavirág ·  Bürökgémorr ·  Citromfű ·  Citromillatú kakukkfű ·  Csarab ·  Cseresznye ·  Cserszömörce ·  Csicsóka ·  Csikófark ·  Csikorgófű ·  Csillagánizs ·  Csipkebogyó ·  Csombormenta ·  Csukóka ·  Diófa ·  Dúsvirágú ökörfarkkóró ·  Édeskömény ·  Egynyári tisztesfű ·  Eperfa ·  Erdei szamóca ·  Eukaliptusz ·  Európai homoktövis ·  Európai mogyoró ·  Fahéjfa ·  Fehér akác ·  Fehér árvacsalán ·  Fehér fagyöngy ·  Fehér fűz ·  Fehér here ·  Fehér mustár ·  Fehér üröm ·  Fekete áfonya ·  Fekete bangita ·  Fekete bodza ·  Fekete mustár ·  Fekete nadálytő ·  Fekete nyár ·  Fekete peszterce ·  Fekete ribiszke ·  Fekete üröm ·  Fodormenta ·  Fokhagyma ·  Foltos árvacsalán ·  Fűszerkömény ·  Füzike ·  Galagonya ·  Ginzeng ·  Gombernyő ·  Görögdinnye ·  Görögszéna ·  Gyapjas gyöngyajakfű ·  Gyapjas gyűszűvirág ·  Háromszínű árvácska ·  Hársfa ·  Hasznos földitömjén ·  Hegyi árnika ·  Hegyi kakukkfű ·  Homoki szalmagyopár ·  Igazi édesgyökér ·  Illatos ibolya ·  Illatos macskamenta ·  Varjúhájfű ·  Tengeri hínár ·  Izlandi zuzmó ·  Kakaó ·  Kakukkfű ·  Kanadai aranygyökér ·  Kankalin ·  Kapor ·  Kávé ·  Kék golgotavirág ·  Kék indiángyökér ·  Kék iringó ·  Kenderkefű ·  Kerek repkény ·  Kerti izsóp ·  Kerti mák  ·  Kerti ruta ·  Kései margitvirág ·  Keserű pacsirtafű ·  Keskenylevelű ezüstfa ·  Keskenylevelű kakukkfű ·  Kígyószisz ·  Kínai kúszómagnólia ·  Kis ezerjófű ·  Kis meténg ·  Kis vérfű ·  Kóladió ·  Komló ·  Koriander ·  Korpafű ·  Kökény ·  Körömvirág ·  Kövér porcsin  ·  Közönséges aranyvessző ·  Közönséges falgyom ·  Közönséges gyömbér ·  Közönséges gyújtoványfű ·  Közönséges levendula ·  Közönséges medvetalp ·  Közönséges mirtusz ·  Közönséges orbáncfű ·  Közönséges párlófű ·  Közönséges vasfű ·  Kukorica ·  Lándzsás útifű ·  Lenmag ·  Libapimpó ·  Lopótök ·  Lómenta ·  Lucerna ·  Madárberkenye ·  Madársóska ·  Majoránna ·  Málna ·  Martilapu ·  Maté ·  Mecsekifű ·  Medvehagyma ·  Menta ·  Mezei cickafark ·  Mezei iringó ·  Mezei katáng ·  Mezei menta ·  Mezei szil ·  Mezei zsurló ·  Mirha ·  Molyhos ökörfarkkóró ·  Nagy csalán ·  Nagyezerjófű ·  Napraforgó ·  Narancs ·  Nehézszagú gólyaorr ·  Nemes babér ·  Nemes májvirág ·  Nyírfa ·  Nyúlszapuka ·  Orvosi angyalgyökér ·  Orvosi füstike ·  Orvosi kálmos ·  Orvosi kecskeruta ·  Orvosi lestyán ·  Orvosi macskagyökér ·  Orvosi medveszőlő ·  Orvosi pemetefű ·  Somkóró ·  Szappanfű ·  Orvosi székfű ·  Orvosi szemvidító ·  Orvosi tisztesfű ·  Orvosi tüdőfű ·  Orvosi veronika ·  Orvosi ziliz ·  Orvosi zsálya ·  Ökörfarkkóró ·  Örökzöld törpetölgy ·  Örménygyökér ·  Őszi margitvirág ·  Őszi vérfű ·  Pacsirtafű ·  Páfrányfenyő ·  Palástfű ·  Papaja ·  Paprika ·  Pasztinák ·  Petrezselyem ·  Pipacs ·  Porcikafű ·  Porcsin keserűfű ·  Rebarbara ·  Réti legyezőfű ·  Réti ördögharaptafű ·  Réti palástfű ·  Ribiszke ·  Sáfrány ·  Sáfrányos szeklice ·  Sarlós gamandor ·  Sármányvirág ·  Sédkender ·  Sóskaborbolya ·  Szagos müge ·  Szappanfű ·  Szárcsagyökér ·  Szarkaláb · Százszorszép ·  Szeder ·  Szegfűbors ·  Szegfűszeg ·  Szelídgesztenye ·  Szenna ·  Szurokfű ·  Tarackbúza ·  Tárkony ·  Tárkonyüröm ·  Tavaszi kankalin ·  Tea ·  Tejoltó galaj ·  Tölgy ·  Tövises iglice ·  Tőzegáfonya ·  Turbolya ·  Tyúkhúr ·  Útifű ·  Vadcseresznye ·  Vadrózsa ·  Vadsóska ·  Varjútövis ·  Vérehulló fecskefű ·  Vérfű ·  Vidrafű ·  Virágos kőris ·  Vízi menta ·  Vörös acsalapu ·  Vörös áfonya ·  Vörös lóhere ·  Vörös ribiszke ·  Vöröshagyma ·  Zamatos turbolya ·  Zeller ·  Zsálya
PfaF: tuberosus Helianthus tuberosus
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Csicsóka_(növényfaj)&oldid=24286864”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Taxonok from paraméter nélkül
Taxonok több mint 20 taxonazonosítóval
Taxonok több mint 25 taxonazonosítóval
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. október 9., 08:59
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.