hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu en es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ponori Thewrewk József – Wikipédia
Ponori Thewrewk József (Josephus Thewrewk de Ponor; Déva, 1793. február 20. – Pest, 1870. november 4.) magyar író, régiséggyűjtő. Ponori Thewrewk Árpád, Ponori Thewrewk Emil és Török Aurél édesapja, Ponori Thewrewk Aurél dédapja.
1870. november 4. (77 évesen)
Thewrewk József, Thewrewk János dézsmaszedő, dévai jegyző és Götffy Borbála fia. Gimnáziumi éveit a szászvárosi református gimnáziumban töltötte. Később, tanítói diplomája megszerzése után 1813-ban ő maga is tanított itt, magyar nyelvet és esztétikát. 1817-től, mint királyi, táblai jegyző Marosvásárhelyen, majd ügyvédi vizsgát tett 1820-ban, és ezután Pestre költözött. Pesten királyi táblai jegyzőnek esküdött fel, és 1823. december 29-én a magyarországi ügyvédi oklevelet is megszerezte. Terve volt, hogy ügyvédi tevékenységét Pesten folytatja, a nagy értékű műgyűjteményét ért sorozatos lopások miatt mégis úgy gondolta, hogy inkább Pozsonyba költözik. Ezután kizárólag az irodalomnak élt. Epigrammagyűjteményeket adott ki, melyeknek célpontja a haladó politikai és irodalmi törekvések képviselői voltak. 1828-ban Magyarországot beutazta egy festővel, utazása során, meglátogatta Kazinczyt. Ettől kezdve elkötelezett híve és gyűjtője lett a magyar irodalomhoz, történelemhez és művészetekhez kapcsolódó relikviáknak. 1845-ben Orosz Józseftől átvette a Hírnök szerkesztését, de az még az év június 30-án meg is szűnt. Ugyanebben az évben sorsa rosszra fordult, és felesége meghalt. Képgyűjteményét tűzvész pusztította el, ezért 1852-ben Pestre ment lakni, gyűjteményeiből néhányat, köztük a róla elnevezett kódexet[1] sikerült kiadnia. Élete utolsó éveire a szépirodalmi tevékenység volt jellemző, de nyelvészeti gyűjteményeit is folyamatosan fejlesztette. Nyelvújítóként is ismert személy volt, a sok új magyar szót alkotott, mint a honvéd, urbér, de még több régi szót fedezett különösen a székely nyelvterületről. 1870. november 4-én halt meg Budapesten.
Hajózó kedves (in: Epigrammák. Pozsony, 1835. 89. old.)
Hóra-világ, Érzékeny játék négy felvonásban. Szerző András Elek. Pest, 1823.
Csík-szentiványi Kerekes Ábel életképe. Pest, 1824. Online
Három értekezés Hunyady Székely János magyarországi kormányzó, törvényes ágyból lett születésének bebizonyítására. (Jegyzetekkel közölve). Pozsony, 1825.
Tíz csapás. Pest, 1830. (Versek.).
Gróf Vay Ábrahám életírása. Pozsony, 1830.
Anticyrai tobák. Írta a Tíz csapás szerzője. Esztergom, 1830. (Névtelenül).
Tolnai emlék, Esztergom, 1830.
Néhai Galantai Balogh János több vármegyék főfő táblabírája és nyolcz országgyűlés hires követe életrajza. Esztergom, 1830.
Alapmondások. Pozsony, 1830-31. Négy füzet.
Magyar anthologia. Pozsony, 1832. Takács Gáspár arcképével, két kötetben. (Horváth István, Nagy Lajos és Hunyadi Mátyás magyar királyoknak védelmeztetések a nemzeti nyelv ügyében. Dankovszky Gergely. A magyar nemzet maradéki az ősi lakóhelyekben.).
Honosi érzések. (Magyarul és németül). Pozsony, 1833. (Egyedül a magyar szöveg).
Beretválkozótükör az új magyarok számára. Pozsony. 1833. (Megyeri Károly, Nyelvpríty, vagy: Az új magyar író mint kérő. Vígjáték, egyfelvonásosok).
A korlátlan törvénytanuló. Hely nélkül., 1833. (Költemény), a 2. kiadás. Pozsony, 1845).
Hazafiúi elmélkedések, Snischek, Pozsony, 1833. (Magyarul és németül)[2]
Sajtószabadság és cenzúra, Pozsony, 1833.
Honvéd. Pozsony, 1834. (Nevelési cikkek, pl. A sajtóról)
Honbarát. Pozsony, 1834. (A régiek nevelésmódja. Az erdélyi törvényes királyi tábla mellett törvényt gyakorló ifjúság).[3]
Velenczei szappanpor az új magyarok számára. Pozsony, 1834. (Vers és próza)
Két eredeti színjáték. Pozsony, 1834 (A nefelejtskoszorú, nézőjáték 3 felvonásban. A megtért, nézőjáték. 3 felvonásban.)
Honszerető. Pozsony, 1834. (Nevelési cikkek, XVI. századi hazai nyomdák, könyvismertetések).
Dictionarium Pentaglottum. Venetiis 1595. Recudi curavit. Uo. 1834. (Szerzőnek: Faustus Verantius életrajzával).
Dicsőségesen uralkodó Ferdinánd császár és apostoli király őfelsége születése öröminnepén. Pozsony, 1835. (Költemény).
Werbőczy István Diák műszavai régi magyaritásokkal. Pozsony, 1844.
Adalék az 1848 - 49 évi magyar forradalomhoz, Bécs, 1849.
Magyar nyelvkincsek, Pest, 1858.
Székely koszorú, Esztergom, 1863.
↑ Régiséggyűjtőként nagyon sok értékes dologra akadt, így ő fedezte fel az azóta Thewrewk-kódexnek nevezett 16. századi nyelvemléket.
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái XIV. (Telgárti–Zsutai). Budapest: Hornyánszky. 1914.
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ponori_Thewrewk_József&oldid=25104047”
Utoljára szerkesztve 2022. július 16., 16:06-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. július 16., 16:06
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.