hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu en cs en hu hu en fa hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en en en en hu hu en hu hu en cs de hu hu en pl en en fr en en en en en en en en it en en en en en en en en de en en en en en br en en en en en en en en en es en gl en de de en en en en en en en en en de en hu br fr en en en en fi en en tr es en en hu fr als en sl zh ru en en hu hu sk hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz en az ku ru bg new bn hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr de gd lt ku he hi hbs_lat hy it id is it ja ka az kk ko cs it lb lt lv ml mr ms nds nl nb nb pa cs pl pnb pt ro ru ru hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv hu ta en th tr ceb tr oc ug fy ur uz vi pl zh xmf da zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 11.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Dei sub numine viget (Isten hatalma alatt virágzik)
Scholarly Publishing and Academic Resources Coalition
Consortium of Social Science Associations
1 Nassau Hall, Princeton, NJ, 08544-0070
A Wikimédia Commons tartalmaz Princeton Egyetem témájú médiaállományokat.
A Princeton Egyetem (Princeton University) a New Jersey állambeli Princetonban található egyetem, az Amerikai Egyesült Államok ötödik legidősebb és egyik legelőkelőbb felsőoktatási intézménye. A Princetonon van építészeti, mérnöki és nemzetközi ügyek iskola. A kutatások széles területet ölelnek fel, közöttük van a plazmafizika, meteorológia és a sugárhajtás kutatása. Az erdős egyetemi területen plazmafizikai és meteorológiai létesítmények vannak. Az egyetem kapcsolatban áll a Brookhaveni Nemzeti Laboratóriummal. Az 1948-ban megnyílt Harvey S. Firestone Könyvtár és a művészeti múzeum épülete gazdag gyűjteményt mondhat magáénak.
Az egyetemet eredetileg New Jersey-i Főiskola néven alapították 1746-ban, és eredetileg Elizabeth, New Jersey volt a székhelye. 1756-ban került át Princetonba. Jelenlegi nevét 1896-ban kapta. Eredetileg presbiteriánus intézmény volt, jelenleg viszont nem tesz különbséget hallgatói között vallási alapon. A Princeton az Ivy League nyolc iskolájának egyike és tagja a Association of American Universitiesnek.
2 Nevezetes emberek a Princetonon
Wigner Jenő Nobel-díjas fizikus, 1930 és 1936 között, majd 1938-tól haláláig
Neumann János matematikus, 1929-30-ban? később a princetoni Institute for Advanced Studynál
Lovász László matematikus, 1987 és 1993 között
Hámori András arabista, 1967-től
A Princetoni Egyetem boltíves kapuja
Nevezetes emberek a Princetonon[szerkesztés]
A – jel előtt szerepel, ami a Princetonhoz köti, ha nincs –, akkor minden a Princetonnal kapcsolatos.
Dőlttel a Princeton munkatársai
A Nassau Hall, a Princeton legrégebbi épülete. A bejárat melletti tigrisek az egyetem jelképei, 2003
John Bardeen PhD 1936 - Nobel-díjas (fizika, 1956 és 1972)
Eugenio Calabi PhD 1950 – matematikus
Arthur Compton PhD 1916 – Nobel-díjas (fizika, 1927)
James W. Cronin fizikaprofesszor – Nobel-díjas (fizika, 1980)
John H. Conway matematikaprofesszor
Clinton Davisson PhD 1911 – Nobel-díjas (fizika, 1937)
Albert Einstein – Nobel-díjas (fizika, 1921), az Institute for Advanced Study munkatársa
Richard Feynman PhD 1942 – Nobel-díjas (fizika, 1965)
Val L. Fitch fizikaprofesszor – Nobel-díjas (fizika, 1980)
David Jonathan Gross, matematikai fizika-professzor – Nobel-díj (fizika, 2004)
Phillip A. Griffiths PhD 1962 – matematikus, professzor a princetoni Institute for Advanced Studyn, a Nemzetközi Matematikai Unió titkára
Robert Hofstadter PhD 1938 – Nobel-díjas (fizika, 1961)
Brian Kernighan PhD. 1969, a számítástudomány professzora – a C programozási nyelv, az AWK és az AMPL kifejlesztőinek egyike
Edwin McMillan PhD 1933 – Nobel-díjas (kémia, 1951)
John Forbes Nash PhD 1950, a matematika professzor emeritusa – Közgazdasági Nobel-emlékdíj, (1994)
Wolfgang Panofsky, A.B. 1938 – fizikus, Stanford Linear Accelerator Center volt igazgatója
Eugene Merle Shoemaker, PhD. 1960 – (bolygókutató, 1928-1997)
Richard Smalley PhD 1974 – Nobel-díjas (kémia, 1996)
Joseph H. Taylor fizikaprofesszor – Nobel-díjas (fizika, 1993)
Richard Taylor PhD 1988 – matematikus, részt vett a nagy Fermat-tétel bizonyításának teljessé tételében
Daniel C. Tsui professzor – Nobel-díjas (fizika, 1998)
Steven Weinberg PhD 1957 – Nobel-díjas (fizika, 1979)
Frank Wilczek M.A. 1972, PhD. 1974 – Nobel-díjas (fizika, 2004)
Edward Witten PhD 1976 – fizikus, professzor az Institute for Advanced Studyn, Fields-érem (1990)
Andrew Wiles matematikaprofesszor – bebizonyította a nagy Fermat-tételt, Wolf-díjas (1996)
Frei Zsolt PhD, asztrofizikus, Széchenyi-díjas professzor,
Alonzo Church, A.B. 1924, Ph.D.1927 – a Church–Turing-tézis, kifejlesztette a lambda-kalkulust, amely jelentősen hozzájárult az "eldönthetőségi probléma" megoldásához és befolyással volt a Lisp programnyelvre
Alan Turing Ph.D 1938 – úttörő a számítástudományban, a Turing-gép kitalálója. A Turing-díjat róla nevezték el.
Gary Becker A.B. 1951 – Nobel-díjas (közgazd. 1992)
James Heckman M.A. 1968, Ph.D 1971 – Nobel-díjas (közgazd. 2000)
Michael Spence A.B. 1966 – Nobel-díjas (közgazd. 2001)
Anthony Burgess vendégprofesszor, 1970-71 – regényíró és kritikus
F. Scott Fitzgerald 1917-ben (nem végzett) – A nagy Gatsby szerzője
Toni Morrison, professzor – Nobel-díjas (irodalom 1993)
Joyce Carol Oates, a kreatív írás program professzora
Thornton Wilder M.A. 1925
Francis P. Blair, Jr. Missouri képviselője az a Kongresszus képviselőházában és a szenátusban, az Egyesült Államok önkéntes hadseregének vezérőrnagya, az amerikai polgárháború hadtestparancsnoka.
John F. Kennedy 1939-ben tanult itt, majd egészségügyi okokból elhagyta az egyetemet. Az Egyesült Államok 35. elnöke
James Madison 1771 – az Egyesült Államok 4. elnöke
Woodrow Wilson A.B. 1879 - a Princetoni Egyetem 13. elnöke. Nobel-békedíjas (1919), az Egyesült Államok 28. elnöke és New Jersey kormányzója
Axtell, James. The Making of Princeton University: From Woodrow Wilson to the Present (2006), 710pp; highly detailed scholarly history
Bradley, Stefan M., “The Southern-Most Ivy: Princeton University from Jim Crow Admissions to Anti-Apartheid Protests, 1794–1969,” American Studies 51 (Fall–Winter 2010), 109–30.
Bragdon, Henry. Woodrow Wilson: The Academic Years (1967)
Kemeny, P. C. Princeton in the Nation's Service: Religious Ideals and Educational Practice, 1868–1928 (1998). 353 pp.
Noll, Mark A. Princeton and the Republic, 1768–1822: The Search for a Christian Enlightenment in the Era of Samuel Stanhope Smith (1989). 340 pp.
Oberdorfer, Don. Princeton University (1995) 248pp; heavily illustrated
Rhinehart Raymond. Princeton University: The Campus Guide (2000), 188pp, guide to architecture
Smith, Richard D. Princeton University (2005) 128pp
Synnott, Marcia Graham. The Half-Opened Door: Discrimination and Admissions at Harvard, Yale, and Princeton, 1900–1970 (1979). 310 pp.
Wilson, Woodrow. The Papers of Woodrow Wilson Volume 14–21, ed, by Arthur S. Link et al. (1972–76)
McLachlan, James. Princetonians, 1748–1768: A Biographical Dictionary (1976). 706 pp.
Harrison, Richard A. Princetonians, 1769–1775: A Biographical Dictionary. Vol. 2. (1981). 585 pp.
Harrison, Richard A. Princetonians, 1776–1783: A Biographical Dictionary Vol. 3. (1981). 498 pp.
Woodward, Ruth L. and Craven, Wesley Frank. Princetonians, 1784–1790: A Biographical Dictionary (1991). 618 pp.
Looney, J. Jefferson and Woodward, Ruth L. Princetonians, 1791–1794: A Biographical Dictionary (1991). 677 pp.
ISNI: 0000 0001 2097 5006
USA-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Princetoni_Egyetem&oldid=24264578”
Az Amerikai Egyesült Államok egyetemei
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. október 2., 03:31
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.