hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu es hu hu pl hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt fr hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 30.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
2004. május 8.[1] (81 évesen)
Színház és Filmművészeti Főiskola (1954)
Dajka Shakespeare: Rómeó és Júlia
Pearce-né Lerner-Loewe: My Fair Lady
Kvasnya Makszim Gorkij: Éjjel menedékhely
Peacockné Bertolt Brecht - Kurt Weill: Koldusopera
Tschöll mama Schubert-Berté: Három a kislány
Bányász Ilona névvariáns: Bucsezán (Szeged, 1923. április 9. – Szeged, 2004. május 8.) magyar színésznő, a Szegedi Nemzeti Színház örökös tagja.
„Tősgyökeres szegedi vagyok, lokálpatrióta. (Bányász lona)”
Szegeden született, a Hét Vezér utcai munkásotthon gondnoki lakásában lakott a családja, és itt kezdett el színészettel foglalkozni. Erről a munkásotthonról írta Juhász Gyula: A munkásotthon homlokára című versét. Bányász Ilona így emlékezett:
„ Apám, Bucsezán Miklós volt az otthon gondnoka. A kenderfonóban dolgozott, kötélverő volt a mestersége...Bementünk a kapun, ott volt egy nagy udvar, az udvarról nyílt a biliárdterem. Ott sakk is volt, meg Népszavát lehetett olvasni. Télen ott melegedtek a munkanélküliek. Innen nyílt a könyvtár. A könyvespolcok mögött egyetlen íróasztal: az ifik rezidenciája...Az udvar végében volt a gondnoki lakás. Szoba-konyha, spejz. Az emeleten a nagy előadóterem, az öltöző. A szakszervezetek tenyérnyi irodái. Pékek, vasasok, textilesek, fások. Nem tudnám az összes szakmát elsorolni. Talán csak az építőmunkásoknak volt külön otthona. Vagy a nyomdászoknak is? Voltak még kis benyílók, ahová el lehetett bújni, ha az emeletre vezető falépcső gyanúsan nyikorgott. Répást, Győrit, Pintért, a három detektívet állandóan ott ette az avas, s nem minden spiclit ismertünk. Az előadásokat be kellett jelenteni a rendőrségen. De nem minden előadást jelentett be a szociáldemokrata párt, amely az otthont fenntartotta. Sakktáblák mellett tartottuk a szemináriumokat. Ha idegen jött, mindenki „folytatta” a sakkozást. Apunak megvolt a Kommunista kiáltvány. És ott tanultunk először Villon-verseket. Meg a Varsaviankát. Népszava-előfizetőket gyűjtöttünk, jelmondatokat meszeltünk, plakátokat ragasztottunk, marxizmust tanultunk. Nem azt mondom, hogy egy előadás meghallgatása után a hallgatóság mindjárt az utcára ment tüntetni. De a munkásotthonból sokan indultak el a mozgalom felé. Elvtársi hangulatban éltünk ott. És az is tény, hogy a harmincas évek nagy szegedi textilmunkás-sztrájkjai innen indultak el...[2]”
Szüleinek 15 gyermeke közül egyedül ő maradt életben, a testvérei kiskorukban meghaltak. Kisiskolásként a Rókusi Elemi Iskolába járt. Középiskolásként a Dugonics és a Szt. Erzsébet Gimnázium tanulója volt. Amatőr színészként kezdte pályáját 1945-ben Szegeden.
„rögtön a pályám elején olyan kiváló színészeknek lehettem partnere, mint — tényleg csak a legnagyobbakat említem — Beregi Oszkár, Lehotay Árpád és Salamon Béla. Nekik különösképpen sokat köszönhetek, s nem dicsekvésképpen mondom, csak puszta tényként, pedig dicsekedni is lehetne vele, hogy később, amikor a felszabadult Pesten is megindult a színházi élet, Beregi és Salamon hívott magával a fővárosba… Hívtak már Békéscsabára, Debrecenbe, aztán ismét Pestre, az akkor alakuló József Attila Színházhoz. De én Szeged szerelmese vagyok. Itt születtem, itt lettem színésznő. Minden szál ideköt. Szeretek itt élni és dolgozni, szeretem a szegedi közönséget.[3]”
1954-ben kapta meg színészi diplomáját a Színművészeti Főiskolán. 1954-től két évadon át a hódmezővásárhelyi Somlai Színpadon játszott. 1956-tól 1978-ig, nyugalomba vonulásáig a Szegedi Nemzeti Színház művésznője volt. 1983 és 1985 között még vállalt vendégfellépéseket. A Szegedi Nemzeti Színház örökös tagjai közé választotta. Férje Markovits Tibor újságíró volt. Gyermekeik: Miklós, aki 5 évesen elhunyt,[4] valamint ikerlányai: Markovits Bori, aki szintén színésznő lett és Katalin.[5]
William Shakespeare: Rómeó és Júlia... Dajka
Anton Pavlovics Csehov: Három nővér... Anfisza, öreg dada
Anton Pavlovics Csehov: Ványa bácsi... Marina öreg dajka
Lev Nyikolajevics Tolsztoj: Élő holttest... Mása édesanyja
Alekszandr Szergejevics Puskin - G. Menzel - N. Schweikart: A postamester... Nagynéni
Makszim Gorkij: Jegor Bulicsov... Zobunova, javasasszony
Makszim Gorkij: Éjjeli menedékhely... Kvasnya
Nyikolaj Vasziljevics Gogol: Háztűznéző... Dunyaska
Fjodor Mihajlovics Dosztojevszkij - Láng György: Két férfi az ágy alatt... Kofa, aki mindenütt jelen van
Borisz Lvovics Vasziljev: A hajnalok itt csendesek... Zsenya anyja
Alekszej Nyikolajevics Arbuzov: Irkutszki történet... Larisza
Karel Čapek: A rablók... Fanka
Friedrich Schiller: Stuart Mária... Margaret Kurl
Bertolt Brecht - Kurt Weill: Koldusopera... Peacockné
Tennessee Williams: Nyár és füst... Mrs. Bessett
Friedrich Dürrenmatt: János király... Lady Faulconbridge, a Fattyú anyja
Friedrich Dürrenmatt: Angyal szállt le Babilonba... Első munkás felesége
Jean Giraudoux: Párizs bolondja... Josephine
Paul Claudel: Johanna a máglyán... szereplő
Gabriela Zapolska: Dulszka asszony erkölcse... Tadrachné, mosónő, Hanka keresztanyja
George Bernard Shaw: Tanner John házassága... Ramsden kisasszony
George Bernard Shaw - Alan Jay Lerner - Frederick Loewe: My Fair Lady... Pearce-né
Jacques Deval: A potyautas... Yvonne, az erények őre
Fazekas Mihály: Lúdas Matyi... Anyó
Jókai Mór: Az aranyember... Zsófia (Brazovicsné)
Mikszáth Kálmán: Különös házasság... Madame Malipau
Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül... Pepi néni; Kisvicákné; Borcsa, szakácsnő
Gárdonyi Géza: Ida regénye... Ottilia nővér
Heltai Jenő: Naftalin... Kaboczáné
Zilahy Lajos: Süt a nap... Sárika
Háy Gyula: Tiszazug... Öreg bába
Németh László: Az írás ördöge... Cseléd
Kertész Imre: Csacsifogat... Mama
Gádor Béla: Állami áruház... A tűzoltó felesége
Fehér Klára: Kevés a férfi... Irén nővér
Fehér Klára: Nem vagyunk angyalok... Petényiné
Örsi Ferenc: Kilóg a lóláb... Kocsis Péterné
Tabi László: Különleges világnap... Házmesterné
Bárdos Pál: Úriszék... Asszony
Thurzó Gábor: Hátsó ajtó... Kitty
Gerencsér Miklós: Kerekeskút... Bucsiné
Salamon Pál: Méz a kés hegyén... Ulrika, XII. Károly anyja; Öregasszony
Pavlovits Miklós: A giling-galang rejtélye... Igazgatónő
Barát Endre: Fekete arany... Ifj. Gallainé
Schönthan testvérek - Kellér Dezső - Szenes Iván: A szabin nők elrablása... Retteginé
Franz Schubert - Berté Henrik: Három a kislány... Tschöll mama; Házmesterné
Jacobi Viktor: Leányvásár... Harrisonné
Ábrahám Pál: Bál a Savoyban... Bébé
Huszka Jenő: Lili bárónő... Illésházy Agatha grófnő
Huszka Jenő: Gül Baba... Zulejka
Kálmán Imre: Bajadér... Rosay
Kálmán Imre: Marica grófnő... Cecilia néni
Lehár Ferenc: Vándordiák... Borcsa néne
Eisemann Mihály - Békeffi István: Egy csók és más semmi... Bartáné
Eisemann Mihály - Baróti Géza: Anna-bál... Fácán Andrásné
Kacsóh Pongrác: János vitéz... Mostoha
Szilágyi László: Levendula... Mérey Konciliáriusné
Csizmarek Mátyás: Boci-boci tarka... Csuhainé
Fényes Szabolcs: Szombat délután... Nagymama
Paul Burkhard: Tűzijáték... Az anya; Berta néni, Fritz bácsi felesége
Iszaak Oszipovics Dunajevszkij: Szabad szél... Klementina, Stella anyja
Viktor Rozov: Úton... Kalauznő
Vszevolod Vitaljevics Visnyevszkij: Optimista tragédia... Öregasszony
Oldřich Danĕk: Szemtől szembe... Susanne
Leo Lenz: Az alkalmi férj... Egy titokzatos hölgy
Lion Feuchtwanger: A sátán Bostonban... Bridget Oliver, mosónő
Romain Rolland: Július 14... Marie Bouju
Brandon Thomas: Charley nénje... Lady Astor
Kortárs Magyar Színészlexikon, Magazin Kiadó 1991. ISBN 963 7764 01 1
Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet
↑ Magyar Hírlap, 8. évfolyam, 45. szám 1975. február 14. 5. oldal - A jövő menedéke
↑ Délmagyarország, 1969. november 6. (59. évfolyam, 258. szám) Szegedi művészek Bányász Ilona
↑ Archivált másolat. [2018. január 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. június 21.)
↑ Archivált másolat. [2019. június 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. június 21.)
Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
Sablon:A Színház- és Filmművészeti Főiskola 1954-ben oklevelet szerzett hallgatói
A Színház- és Filmművészeti Főiskola 1954-ben oklevelet szerzett hallgatói
Avar István •  Bányász Ilona •  Bíró József •  Bocskay Izabella •  Domján Edit •  Dömötör Erzsi •  Erdei Irén •  Gelley Kornél •  Hajdú Endre • Herczik Bertalan (Hollay Bertalan) •  Kaló Flórián •  Kovács Iby •  Labancz Borbála •  Lente Ilona •  Lombi Jenő •  Máthé Éva •  Simon Erika •  Süle Géza •  Stozicky Vilma •  Szabó Gyula •  Szirmai Jenő •  Szoboszlai Sándor • Tánczos Tibor •  Varga Gyula
Osztályvezető tanár: Olthy Magda
Bende Miklós •  Bikárdy Gyula •  Kalmár Tibor •  Kazán István •  Krencsei Mariann •  Marton Frigyes •  Nagy Judit •  Sallós Gábor •  Tatár Eszter •  Tordai Géza
Osztályvezető tanár: Marton Endre
Fifilina József •  Gyurikó László •  Herczenik Miklós •  Mátray Mihály •  Soós Imre •  Száz Nándor •  Tóth János
Bán Róbert •  Huszárik Zoltán •  Palásthy György •  Rényi Tamás
Osztályvezető tanár: Gertler Viktor
Báthory Mária •  Bodrogi Zoltán •  Csizi Gyula •  Hubay Győző •  Jankovits Erzsébet •  Kerekes Antal •  Kiss Ilona •  Pungor Ervin •  Simon Antal •  Somlai István •  Tomcsányi Éva •  Wünsch László
Évfolyamok · 1949 · 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 · 1960 ·
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bányász_Ilona&oldid=25221798”
A Szegedi Nemzeti Színház örökös tagjai
Fotó nélküli Színész infoboxot tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 30., 15:44
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.