hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu de hu hu fr hu cs hu it hu fr hu de hu hu hu hu hu hu hu fr hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu sk hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz az ru sv ca id hbs_lat da de eo es eu fa fr hbs_lat it ko it lt lv ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk hbs_lat sv en tr fy ur pl zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Nyitrabánya témájú médiaállományokat.
Nyitrabánya (szlovákul Handlová, németül Krickerhau) város Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Privigyei járásban.
Privigyétől 12 km-re délkeletre a Handlovka partján fekszik. Morovnó és Újgyarmat tartozik hozzá.
A mai város területén a bronzkorban a lausitzi kultúra települése állt, melynek temetőjét feltárták. Nyitrabánya Szlovákia legnagyobb bányászvárosa. A várost német aranybányászok alapították a 12. században. Ezt a korai települést azonban a tatárjárás elpusztította. A mai település I. Lajos király 1376. március 8-án kiadott okirata alapján keletkezett, melyben a király a Seperdeo nevű területet a német Kriker Henriknek adja azzal, hogy ott házat építsen és embereket telepítsen le. A soltész hívására rövidesen mintegy 200 körmöci német család érkezett ide. 1401-ben Krikershof, 1492-ben Hendellehota néven említik. Német neve az alapító soltész nevére utal. Szlovák neve a németből való (handel = bánya, műhely). Lakói mezőgazdasággal, állattartással foglalkoztak. 1553-ba 78 adózó portája volt. 1599-ben felégették a krími tatárok. 1675-ben Handlovának 1609 lakosa volt, 109 jobbágy és 107 zsellértelekkel. 1680-ban Thököly hadai pusztították, 1682-ben a török 120 lakost hurcolt a fogságba. 1684-ben 44 ház lett a tűzvész martaléka. 1697-ben uradalmi major létesült itt. 1715-ben 90 adózó háztartása volt. 1730-ban alakult meg a szabó, valamint a kovács és lakatoscéh. 1746-ban sörfőzde és két malom működött a településen. A század végén 14 cipész, 5 kovács, 3 szabó, szűcs, ács és 2 mészáros működött a városban. A 18. század második felében már bányásztak itt szenet a bajmóci vár szükségletére, az üzemszerű termelés azonban csak 1909-ben indult meg. 1828-ban 342 házában 2393 lakos élt.
Vályi András szerint "HANDLOVA. Grégerhaj. Elegyes német falu Nyitra Várm. földes Ura G. Pálfy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Túrócz Várm. szélénél, igen meszsze terjedve Csauzának szomszédságában, nevezetes e’ vidéken uralkodó német nyelvnek szóbéli ejtése, mellyből a’ lakosokat némellyek Luzátziából, mások Turingiából valóknak tartyák, földgye soványas, és a’ záporok járják, piatzozása Körmötzön, és Privigyén van."[2]
Fényes Elek szerint "Handlova, népes német falu, Nyitra vmegyében: 2393 kath. lak., s kath. paroch. templommal. Erdeje nagy; sok faeszközök készittetnek itt. Gyümölcsös-kertekkel is birnak a lakosok. F. u. gr. Pálffy Ferencz. Ut. p. Privigye."[3]
Vegyipara 1939-ben, élelmiszeripara főként az 1950-es években létesült.
A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Privigyei járásához tartozott.
1880-ban 3137 lakosából 2823 német, 108 magyar, 72 szlovák, 10 más anyanyelvű és 124 csecsemő volt. Morovnó 163 lakosából 150 szlovák, 5 német anyanyelvű és 8 csecsemő volt. Újgyarmat 1362 lakosából 986 német, 329 szlovák, 3 más anyanyelvű és 44 csecsemő volt.
1910-ben 4248 lakosából 3696 német, 266 magyar, 208 szlovák, 9 horvát, 8 román, 2 szerb és 59 más nemzetiségű volt. Morovnó 230 lakosából 228 szlovák, 1-1 magyar és német volt. Újgyarmat 1286 lakosából 1250 német, 26 szlovák, 5 ruszin, 3 magyar és 2 más nemzetiségű volt.
2001-ben 18 018 lakosából 17 323 szlovák volt.
2011-ben 17 766 lakosából 16 848 szlovák, 84 magyar, 77 cseh, 62 roma és 46 német volt.
Itt született 1914-ben Rózsa György költő, újságíró.
Itt született 1947-ben Karol Dobiaš Európa-bajnok csehszlovák válogatott szlovák labdarúgó, hátvéd, középpályás, edző.
Itt született 1960-ban Róbert Bezák szlovák római katolikus pap, redemptorista szerzetes, korábbi nagyszombati érsek.
Itt született 1984-ben Martin Škrtel szlovák válogatott labdarúgó, középső védő, nemzeti válogatottjának csapatkapitánya volt.
Itt dolgozott Duka Zólyomi Norbert (1908-1989) szlovákiai magyar politikus, orvostörténész.
Itt dolgoztatták Belo Polla (1917-2000) szlovák régészt.
Itt is gyűjtött Jankó János néprajzkutató.
Handlovai ház a Millenniumi kiállításon
Népi építészetét fényképen többek között Jankó János néprajzkutató is megörökítette.[4] Népviseletét Jankó János külön megemlíti "A millenniumi falu terve" című kéziratában, melyet Nyitra vármegye közgyűlési termét díszítő képgyűjtemény részeként látott Kovács Gyulával együtt, s azt javasolták a milleneumi kiállításon is bemutatni.
Főtéri Szent Katalin római katolikus temploma gótikus eredetű, a 14. század második felében épült. 1603-ban megújították, majd 1701-ben barokk stílusban építették át. A hívek számának növekedése miatt a 20. század elején bővítették. 1945-ben károkat szenvedett, 1958-ban megújították. Utolsó restaurálása 1996-ban történt.
A Jó Pásztor templom 1941-ben épült.
A Nepomuki Szent János kápolna a 18. század második felében épült későbarokk stílusban.
A Hétfájdalmú Szűzanya kápolna a 19. század második felében késő klasszicista stílusban épült.
Matunák Mihály 1932: Pôvod a meno Handlovej. Sborník muzeálnej slovenskej spoločnosti XXVI.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
A Wikimédia Commons tartalmaz Nyitrabánya témájú médiaállományokat.
A város virtuális oldala
A Privigyei járás települései
Alsóvesztény (Dolné Vestenice) · Bajmóc (Bojnice) · Bajmócapáti (Opatovce nad Nitrou) · Bajmóclazán (Lazany) · Besztercsény (Bystričany) · Bélapataka (Valaská Belá) · Cégely (Cigeľ) · Csavajó (Čavoj) · Cserenye (Čereňany) · Csék (Malinová) · Delzsény (Dlžín) · Divékrudnó (Nitrianske Rudno) · Divékszécs (Seč) · Divéktemes (Temeš) · Divékújfalu (Diviacka Nová Ves) · Erdőrét (Poluvsie) · Felsővesztény (Horné Vestenice) · Hársas (Lipník) · Parlag (Jalovec) · Kányahegy (Kanianka) · Kemenec (Kamenec pod Vtáčnikom) · Keselőkő (Podhradie) · Kiscsóta (Malá Čausa) · Kisegyházas (Kostolná Ves) · Kispróna (Pravenec) · Kocurány (Kocurany) · Kovácspalota (Tužina) · Kós (Koš) · Lestyén (Liešt'any) · Mohos (Poruba) · Nagycsóta (Veľká Čausa) · Nádasérberzseny (Nedožery-Brezany) · Nemeskosztolány (Zemianske Kostoľany) · Nevigyén (Nevidzany) · Németpróna (Nitrianske Pravno) · Nyitrabánya (Handlová) · Nyitradivék (Diviaky nad Nitricou) · Nyitrafenyves (Chvojnica) · Nyitrafő (Kľačno) · Nyitranovák (Nováky) · Nyitraszucsány (Nitrianske Sučany) · Oszlány (Oslany) · Ófelfalu (Horná Ves) · Papszabadi (Lehota pod Vtáčnikom)· Radóc (Radobica) · Rákosvölgyudvarnok (Nitrica) · Rásztony (Ráztočno) · Rudnószabadi (Rudnianska Lehota) · Sújtó (Šutovce) · Szebed (Sebedražie) · Tormásborosznó (Chrenovec–Brusno)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nyitrabánya&oldid=24530886”
A Privigyei járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 2., 05:15
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.