hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu sv hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu cs hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu en en hu en en hu en en en en en en en en en en en en en la en en en en en en en en en en en en en en hu en hu hu hu hu en hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu lt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
E. M. Forster – Wikipédia
Edward Morgan Forster (1879. január 1. – 1970. június 7.) angol regényíró, novellaíró és esszéíró. Művei közül ironikus és jól felépített regényei a legismertebbek, melyek a 20. századi Egyesült Királyság és Írország társadalmának osztálykülönbségeiből fakadó képmutatást mutatták be. Forster legismertebb regényei az Út Indiába és a Szellem a házban.
London, Nagy-Britannia és Írország Egyesült Királysága
1970. június 7. (91 évesen)
Prometheus Award - Hall of Fame
Honorary doctor of Leiden University (1954)
A Wikimédia Commons tartalmaz E. M. Forster témájú médiaállományokat.
Forster homoszexuális volt, ám életében ezt nem vállalta fel a közvélemény előtt.[1] Halála után kiadott regénye, a Maurice, egy felnőttkorba lépő meleg férfiről szól.
2.1 Szoba kilátással (A Room with a View)
2.2 Szellem a házban (Howards End)
4 Forster regényeiből készült filmek
Forster 1879. január 1-jén született Londonban. Építészmérnök apja Forster egyéves korában meghalt. Gyermekként 8000 angol fontot örökölt atyai nagynénjétől, Marianne Thorntontól. 1897 és 1901 között a cambridge-i King főiskola diákja volt, ahol bekerült az ún. Cambridge-i apostolok csoportjába, egy titkos vitacsoportba. Ebből a csoportból sokan tagjai lettek az első világháború előtt megalakult Bloomsbury csoportnak (Bloomsbury Group), többek között Forster is.
Az egyetem elvégzése után Forster Európában utazgatott édesanyjával. Ellátogatott Egyiptomba, Németországba és Indiába. Az I. világháború alatt az alkohol és a kábítószer "tudatos elutasítójává" vált, amikor a Vöröskeresztnek dolgozott Egyiptomban, 1916-17 telén. Alexandriában összeismerkedett egy 17 éves vasúti ellenőrrel, Mohammed el-Adl-lel, akibe szerelmes lett. Mohammed lett Forster egyik legerősebb inspirációja az íráshoz. Amikor ugyanis 1922-ben Mohammed meghalt tuberkulózisban, Forster az emlékezete segítségével kívánta őt megtartani, amelyhez jól jött a regényírás.
Forster az 1920-as évek elejét Indiában töltötte Dewas maharadzsájának személyi titkáraként. Mialatt a 'nagy király' udvarában tartózkodott, Forster először alakított ki életében tartós nemi kapcsolatot, egy Kanaya nevű fiatal fiúval, aki egyébként a fodrásza is volt. Miután visszatért Angliába, megírta élete első regényét Út Indiába (A Passage to India) címmel.
Forster 45 éves korában abbahagyta a regényírást, és a BBC Rádió tudósítójaként helyezkedett el. Forster boldog párkapcsolatban élt az 1930-as években Bob Buckinghammel, a londoni Metropolitan rendőrség egy kapitányával.
Anyja halála után Forster elfogadott egy állást volt iskolájában, Cambridge-ben, és szinte minden idejét ott töltötte. 1969-ben az Order of Merit renddel tüntették ki. 1970-ben 91 éves korában Coventry-ben hunyt el.
Szoba kilátással (A Room with a View)Szerkesztés
Az 1900-as évek elején egy fiatal, jó családból származó angol ifjú hölgy, Lucy Honeychurch először látogat el a ködös Albionból a napfényes Toszkánába, Firenzébe. A Bertolini panzióban száll meg, ahol csak angolok szoktak szobát kivenni. A hely melegsége, a helyiek kedvessége nem csupán őt, de kuzinját és kísérőjét, Charlotte Bartlettet is elragadtatással tölti el. Lucy hamarosan megismerkedik egy különc ifjúval, George Emersonnal, aki egy számára teljesen szokatlan, érzelmekkel teli, bohém világot nyit meg előtte. A konzervatív Charlotte tanácsára azonban szinte menekülve indulnak Rómába, ahol Lucy összetalálkozik az álszent és sznob Cecil Vyse-szal, akinek közeledését már kuzinja is jó szemmel nézi. Hazatérve Angliába azonban ismét Emersonék társaságába kerül, és ekkor Lucy már nem tudja kivonni magát a fiatal George hatása alól, leendő esküvőjével nem törődve, szinte aléltan merül el a szenvedély és szerelem csillogó óceánjában.
Szellem a házban (Howards End)Szerkesztés
Howards End egy vidéki birtok neve, s egyben az angol hagyomány Forster szerint legértékesebb részének jelképe, ahol az író érzelmek és konvenciók, szociális felelősség és emberi gonoszság égetően aktuális konfliktusára lel. A történet középpontjában két család áll. Egyrészt a dúsgazdag Wilcoxék: Henry, a hűvösen charme-os vállalkozó és beteges felesége, Ruth. Másrészről a művelt, érzékeny Schlegel kisasszonyok, akik intellektuális lelkivilágukat a londoni teaszalonokban élik. A két életforma között és alatt Leonard Bast, a Helen Schlegel védőszárnyai alá került fiatal hivatalnok tengődik, a kisember, aki a kultúra világába vágyakozik, de akit a wilcoxi könyörtelenség és a schlegeli könyörület egymással versengve tesz tönkre. Margaret Schlegel elszánt intelligenciájával megnyeri magának Ruth Wilcox barátságát. De ez csak a kezdet: a történet íve akkor kezd feszülni, amikor Ruth meghal, és Howards Endet Margaretre hagyja, az örökség átvételét azonban Henry Wilcox és gyermekei megakadályozzák. Ezzel végzetes bonyodalmak támadnak. Margaret elfogadja a megözvegyült Henry házassági ajánlatát, akinek fia elkeseredetten küzd az osztályába bekerülni törekvő jövevények ellen. A befagyott előítéletekből és mély érzelmekből kavarodó katasztrófa az óramű pontosságával közeledik.
Where Angels Fear to Tread (1905);
The Longest Journey (1907);
Szoba kilátással (A Room with a View) (1908);
Szellem a házban (Howards End) (1910);
Út Indiába (A Passage to India) (1924);
Maurice (written in 1913-1914, published posthumously in 1971);
Arctic Summer (an incomplete fragment, written in 1912-1913, published posthumously);
The Celestial Omnibus (1911)
The Eternal Moment (1928)
Collected Short Stories (1947) a fent említett gyűjtemények tartalmazzák:
"The Story of A Panic"
"The Other Side Of The Hedge"
"The Road From Colonus"
"The Point Of It"
"The Story Of The Siren"
The Life to Come and other stories (1972):
"The Life to Come"
"What Does It Matter? A Morality"
"Three Courses and a Dessert: Being a New and Gastronomic Version of the Old Game of Consequences")
A Diary for Timothy (1945) rendezte: Humphrey Jennings
Billy Budd (1951) Herman Melville regénye alapján, Benjamin Britten operájához
A regény aspektusai (Aspects of the Novel, 1927) fordította: Szili József (1999)
The Feminine Note in Literature (posthumous) (2001)
Alexandria: A History and Guide (1922)
Pharos and Pharillon (A Novelist's Sketchbook of Alexandria Through the Ages) (1923)
The Hill of Devi (1953)
Indiai kaland. Regény; ford. Csánk Endre; Béta, Bp., 1941
Út Indiába. Regény; ford. Göncz Árpád; Európa, Bp., 1967
Szellem a házban. Regény; ford. Réz Ádám, bev. Kéry László; Magvető, Bp., 1974 (Világkönyvtár)
Maurice; ford. Lázár Júlia; Európa, Bp., 1994 (Európa zsebkönyvek)
A regény aspektusai; ford. Szili József; Helikon, Bp., 1999 (Helikon universitas. Irodalom)
Szoba kilátással; ford. Kádár Melinda, LAZI, Szeged, 2002
Ahol angyal se jár; ford. Merényi Ágnes; Cartaphilus, Bp., 2011
Szoba kilátással; ford. Borbás Mária; Cartaphilus, Bp., 2012
Forster regényeiből készült filmekSzerkesztés
Út Indiába (1984), rendezte David Lean
Szoba kilátással (1985), rendezte James Ivory
Szoba kilátással (2007), rendezte Nicholas Renton
Maurice (1987), rendezte James Ivory
Where Angels Fear to Tread (1991), rendezte Charles Sturridge
Szellem a házban (1992), rendezte James Ivory
↑ glbtq >> literature >> Forster, E. M. [2006. október 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. október 19.)
Author and Book Info.com
Élet és tudomány, XLIII. ÉVFOLYAM, 41. SZÁM, 1999. OKTÓBER 15./ E. M. Forster: A regény aspektusai. Fordította: Szili József. Helikon, 1999. 125 oldal
Forster nem hivatalos oldala angolul
Pharos: E. M. Forster
E. M. Forsterrel készített interjú angolul
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=E._M._Forster&oldid=24807043”
Utoljára szerkesztve 2022. március 28., 20:51-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. március 28., 20:51
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.