hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu en hu it hu en hu it hu hu hu de hu hu hu en hu en hu en en hu ru en id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz az uz ru sv bg bn bo br hbs_lat ca en it hbs_lat cy da de fr el eo es et eu fa fi fr da de lt ku he hi hbs_lat hy hy id is it ja sv ka kk ko pl cs it lb lt lv en ml ms my nl nb nb or pl pnb pt ro ru bxr hbs_lat en sk sl hbs_lat sv hu ta th ceb tr oc fy ur uz vi pl zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. október 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1h 25m – 4h 45m
A Perseus egy csillagkép, nevét a görög mitológia Perszeusz királyáról kapta.
Perszeusz királyfinak sikerült levágnia a három Gorgó közül az egyik fejét, majd egy láthatatlanná tévő sisak segítségével menekült el. A Gorgók olyan szörnyűek voltak, ha valaki rájuk nézett, az kővé dermedt. Perszeusz királyfi a Gorgó fejének használatával mentette meg Andromédát a tengeri szörnytől. A Cet rögtön kővé változott a Gorgó fejének láttán.
A csillagkép területén van a Perseidák meteorraj radiánsa.
a Persei - Mirphak (Könyök, alkar): sárgásfehér, mintegy 1,8 magnitúdójú szuperóriás, a csillagkép legfényesebb csillaga. Körülbelül 590 fényév távolságra van a Földtől. A megfigyeléséhez látcső is elegendő.
B Persei - Algol (démon, rossz szellem, a sivatag démona): a fedési kettőscsillagok alaptípusa. A két komponens 69 óránként elfedi egymást, ezért a csillag magnitúdója körülbelül 10 órás időtartamra 2,2m-ról 3,5m-ra csökken. Távolsága 92 fényév.
Y Persei: 250 fényévre lévő sárga színű óriáscsillag, fényrendje körülbelül 3m.
p Persei: vörös színű csillag, a fényrendjét 7 hetes periódussal 3,3m- 4m között változtatja. Távolsága 325 fényév.
e Persei: harmadrendű, kékesfehér színű csillag, nyolcadrendű kísérővel. A megfigyeléséhez legalább közepes nyílású távcső szükséges.
Z Persei - Menkhib vagy Atik: kék színű szuperóriás, fényrendje 2,8m, távolsága 980 fényév.
GK Persei vagy Nova Persei 1901: ezt a nóvát 1901-ben fedezték fel.
A csillagkép Y alakú. Hans Augusto "H. A." Rey gyermekkönyv-illusztrátor (1898–1977) azonban azt indítványozta, hogy a csillagok egy emberi alakot formázzanak. E szerint Perszeusz testét a következő csillagok alkotják: B Per, k Per, ι Per, a Per, σ Per, v Per és e Per. A Y Per, n Per és t Per Perszeusz sapkáját ábrázolják, az a Per, ψ Per, δ Per, 48 Per, u Per és a λ Per alkotják Perszeusz bal karját, bal keze pedig a δ Per. Az ι Per, θ Per és a φ Per alkotja a jobb kart és kezet, amely Androméda lábait (51 Andromedae) rángatja, hogy kiszabadíthassa őt. (A szabadítás után házasságot kötöttek.) Az e Per, a E Per, a Z Per és az o Per Perszeusz bal lábát, végül a B Per, a p Per, a 16 Per (a π Per-rel együtt) a jobb lábát alkotja.
A Z és o Per két egymáshoz viszonylag közel látszó csillag, a Bika csillagképbeli Fiastyúktól pár fokra.
Messier 34 - nyílthalmaz
Messier 76 - planetáris köd
NGC 1275 - Seyfert-galaxis
NGC 869 & NGC 884 - ikerhalmaz (dupla nyílthalmaz)
NGC 1499 vagy Kalifornia köd (California nebula) - emissziós köd, Edward E. Barnard amerikai csillagász fedezte fel 1884-1885-ben.
Ian Ridpath – Wil Tirion: Égi kalauz, Gondolat Kiadó, Budapest, 1991; ISBN 963-282-479-2
Ian Ridpath: Bolygók és csillagok, Panemex Kft. és Grafo Kft, 1999; ISBN 963-9090-28-X
Kevin Tildsley: Az éjszakai égbolt, Grafo Könyvkiadó és Terjesztő Kft, Budapest; 2006, ISBN 963 9491 675
Josef Klepešta – Antonín Rükl: Csillagképek atlasza, Gondolat Kiadó, Budapest; 1978, ISBN 963-280-711-1
Ez a szócikk részben vagy egészben a Perseus (constellation) című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Perseus csillagkép: a DSS2, az SDSS Data Release 1, 3, 4, 5, 6 és az IRAS képein, Hidrogén a, Röntgen- és ultraibolya tartományban, Asztrofotókon és Csillagtérképen. További cikkek és képek az objektumról WikiSky-on.
Perszeusz csillagkép, képek és jellemzés
A Wikimédia Commons tartalmaz Perseus csillagkép témájú médiaállományokat.
Andromeda ·  Aranyhal ·  Bak ·  Bereniké Haja ·  Bika ·  Cepheus ·  Cet ·  Csikó ·  Daru ·  Dél Keresztje ·  Delfin ·  Déli Hal ·  Déli Háromszög ·  Déli Korona ·  Déli Vízikígyó ·  Egyszarvú ·  Eridanus ·  Északi Korona ·  Hydra ·  Farkas ·  Festő ·  Főnix ·  Galamb ·  Gyík ·  Hajófara ·  Hajógerinc ·  Halak ·  Hattyú ·  Háló ·  Háromszög ·  Hercules ·  Hindu ·  Hiúz ·  Holló ·  Ikrek ·  Ingaóra ·  Kaméleon ·  Cassiopeia ·  Kemence ·  Kentaur ·  Kígyó ·  Kígyótartó ·  Kis Kutya ·  Kis Medve ·  Kis Oroszlán ·  Kis Róka ·  Kos ·  Körző ·  Lant ·  Légszivattyú ·  Légy ·  Mérleg ·  Mikroszkóp ·  Nagy Kutya ·  Nagy Medve ·  Nyíl ·  Nyilas ·  Nyúl ·  Oktáns ·  Oltár ·  Orion ·  Oroszlán ·  Ökörhajcsár ·  Pajzs ·  Paradicsommadár ·  Páva ·  Pegasus ·  Perseus ·  Rák ·  Repülőhal ·  Sárkány ·  Sas ·  Serleg ·  Skorpió ·  Szekeres ·  Szextáns ·  Szobrász ·  Szögmérő ·  Szűz ·  Táblahegy ·  Tájoló ·  Távcső ·  Tukán ·  Vadászebek ·  Véső ·  Vitorla ·  Vízöntő ·  Zsiráf
Csillagászatportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Perseus_csillagkép&oldid=24276362”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. október 5., 10:08
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.