hu az hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca hbs_lat es et fr hbs_lat pl ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat tr fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. június 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
kémiai informatika ·  számítógépes kémia
termokémia ·  reakciókinetika ·  geokémia
elektrokémia ·  kolloidkémia ·  magkémia
bioszervetlen kémia ·  ásványtan
koordinációs kémia ·  fémorganikus kémia
biokémia ·  gyógyszerkémia ·  polimerkémia
petrolkémia ·  szupramolekuláris kémia
kvalitatív analízis ·  gravimetria ·  titrimetria
kémiai anyagtudomány ·  szerkezeti kémia
környezeti kémia ·  zöld kémia
élelmiszer-kémia ·  vegyipari műveletek
A kémia személyes- és történelmi vonatkozásai
A refraktometria a törésmutató mérésén alapuló minőségi és mennyiségi analitikai vizsgálati módszer. Elsősorban folyadékok elemzésére használatos, de gázok és szilárd anyagok is vizsgálhatók.
A törésmutató mérése során ügyelni kell arra, hogy a törésmutató az anyagi minőségen kívül több más paramétertől is függ. A szilárd anyagok törésmutatója a hőmérséklet emelésével nő, a folyadékoké pedig csökken. A törésmutató függ a fény hullámhosszától is (ez a diszperzió jelensége), valamint nagyon kis mértékben a nyomástól is, de ez utóbbi a gyakorlatban elhanyagolható. A törésmutató megadásakor emiatt fel szokás tüntetni a vizsgált hullámhosszt vagy spektrumvonalat (alsó indexben) és a hőmérsékletet (felső indexben): az n D 20   {\displaystyle n_{D}^{20}\ } például a nátrium D-vonalán 20°C-on mért törésmutatót jelenti.
Refraktometriás méréssel azonosíthatók növényi zsírok,[1] gyorsan meghatározható vérszérum és más testnedvek fehérjetartalma.[2] Léteznek kézi refraktométerek oldatok cukor- és sótartalmának méréséhez, bor, fékolaj, gépkocsi fagyálló folyadék és akkumulátor sav stb. ellenőrzéséhez.[3]
A fentieken kívül (folyadék)kromatográfiás detektorként is alkalmazzák, mint általános, bár nem túl nagy érzékenységű detektort (RI detektor).[4][5]
szerk.: dr. Erdey László és dr. Mázor László: Analitikai kézikönyv – Módszertani alapok. Budapest: Műszaki Könyvkiadó (1974)
↑ Archivált másolat. [2009. október 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 30.)
↑ Archivált másolat. [2009. szeptember 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 30.)
Ez a kémiai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Refraktometria&oldid=22760521”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. június 18., 04:57
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.