hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu fr en en hu pl pt it hu nl pt en hu eu en de la uk la lt pl uk en en nl uk en en en uk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es mk tr sv de hu en en en sv en hu fr en en ja en hu en de zh es en hu en ceb en de fr hu fr en en es en hu en pl en sv en hu en hu pt es en hu nl fr la es de hu hu cs vi de it hu pl en en en en hu de fr en ja de hu de en en en de hu de fr en sv de ca de en en de fr hu en en en es en hu eo pl tr ca en hu hu hu hu hu hu hu hu es sv hu hu sk sv hu hu nn ja hu hu zh pt hu hu zh de hu hu es sv hu hu gl mr hu hu ja de hu hu pt sv hu hu hu hu hu hu hu hu en ja hu hu gl en hu hu nb nb la hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en nl en fi hu hu hu hu en en zh sv en en fr fr sv de nl en en ceb sk nl nl pl fr hu en pl hu pl hu es et fr hu en fr si hu en en hu gu hu hu en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar fr ar arz as en az ku uz bcl de lt ru sv bg bn bo br hbs_lat ca en mzn hbs_lat es vi cy da de el eo es et eu fa fi hbs_lat fr da en fy de ja nds lt gn gu de ku he hi tl hbs_lat tl hy it id en es is it ja fr jbo sv ka uz en kk ko en hi ku cs it lb it fr lt lv hi en ms en ml be mr ms my nds ne nl nb nb tl fr pa pl pms pnb ps pt io ro es ru ru bxr zh es en sd hbs_lat si en sk sl et sq hbs_lat en sv hu en ta te en th ceb tr oc fy ur uz vi en ceb pl en zh xmf he es zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében.
Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával.
A másodperc (szekundum) SI-alapegység, az idő mértékegysége, jele: s. (Nem szabványos, de használják még a sec és mp rövidítést is). Hivatalos definíciója: A másodperc az alapállapotú 133Cs atom két hiperfinom energiaszintje közötti átmenetnek megfelelő sugárzás 9 192 631 770 periódusának időtartama.[1]
A másodperc a metrikus időszámítás alapegysége. A másodperc 60-szorosa a perc, 3600-szorosa az óra, a 86 400-szorosa a nap.
4 A másodpercen alapuló származtatott mértékegységek
4.1 Külön névvel rendelkező SI-mértékegységek
4.3 Nem SI-mértékegységek (válogatás)
Hosszabbított ingájú óra, amelynek lengésideje két másodperc
Az anker és a horony szerepe ingaóránál
William Clement találmánya. Az animáció a képre kattintással elindul
A finomabb időbeosztás kialakulása párhuzamosan folyt a naptár fejlődésével. Miután két szívdobbanás közt eltelt idő nagyjából az a legrövidebb tartam, amit az ember minden segédeszköz nélkül érzékelni tud, érthető, hogy művelődésünk kezdetén általában pulzusa segítségével igyekezett az események lefolyásának ütemét, hosszát becsülni, és alapvető időegységként is ezt választotta. Így alakult ki a másodperc mint mérték.
Az óra, perc és másodperc hatvanas váltószáma babilóniai örökség. A sumerek, akik az évet elsőként osztották fel, a nap egységekre osztásában is elsők voltak, sőt azonos elvet alkalmaztak. Ahogyan az évük 12 harmincnapos hónapra oszlott, úgy napjuk 12 kettős órából állott, és azok mindegyikét még további harminc részre osztották. Az egyiptomiak szintén változó hosszúságú időmértéket alkalmaztak. A nappalt és az éjszakát egyaránt 12-12 részre osztották, tekintet nélkül e napszakok periodikusan változó hosszára. Az egyiptomi csillagászok feladatai közé tartozott a dekanok, azaz olyan csillagcsoportok megfigyelése, amelyek felkelésükkel az egyes éjszakai órák kezdetét hírül hozták. Az időszámítás és a vallás összefonódása különösen magas fokot ért el a majáknál, akiknek a kultúrájában az időmérés és naptárkészítés problémája különleges, központi helyet foglalt el. A babilóniaiak időszámítási rendszere nyomán – mint részben már láttuk – az óra a nap 1⁄24 része, a perc az óra 1⁄60-a, a másodperc pedig a perc 1⁄60-a.
A másodpercet régebben a Föld forgásából származtatták: eszerint a másodperc a szoláris középnap 1/86 400-ad része. A szoláris középnap a két delelés között eltelt idő. A delelés időpontja (a napóra) alapján meghatározott idő pontossága +16,2 és −14,2 perc között ingadozik novembertől februárig.
A pontosabb időmérő műszerek megjelenésével sikerült kimutatni, hogy a Föld tengely körüli forgása korántsem olyan egyenletes, mint azt odáig hitték, hanem az év folyamán ingadozik, és végeredményben, noha csak nagyon kis mértékben, de lassul. Mivel kimutatták azt is, hogy a Föld Nap körüli keringésének ideje összehasonlíthatatlanul kisebb eltéréseket mutat, mint a tengely körüli forgásideje, ezért a Nemzetközi Csillagászati Unió (International Astronomical Union – IAU, Union de International Astronomique – UAI) 1956-ban javaslatot tett a másodperc pontosítására.
Az órákon kezdetben csak óramutató volt. A mutató neve angolul watch-hand. Huygens és mások munkája (hajszálrugó és ingaóra) tette lehetővé, hogy megbízható percmutatója is legyen az óráknak. Ettől kezdve két nevet kellett használni: az óramutató a clock-hand, a percmutató a minute-hand nevet kapta.
Egy londoni órásmester, William Clement, 1680 körül feltalálta az ankert (a gátlószerkezetet).[2] Ettől kezdve másodpercmutatót is lehetett használni. Ennek neve second-minute-hand (második percmutató). Neve később rövidült second-hand-re. A másodperc elnevezés ennek értelmében a second („a második”) szóból származik, végső soron a latin secundus származéka.[3] A görög név ennek tükörfordítása: δeutepόλeπto (második perc).
A Nemzetközi Súly- és Mértékügyi Hivatal (Bureau International des Poids et Mesures, BIPM) az efemerisz idő egységét (efemerisz másodperc) a következőképpen definiálta 1956 októberében:
"A másodperc az 1900. év január 1. 0 óra efemerisz időhöz tartozó tropikus év 1/31 556 925,9747-ed része."
(A csillagászati időszámítás a ténylegesen eltelt időt rögzíti. Ezért itt a hónapok 0-val kezdődnek, és elsejét csak 24 óra elteltével írunk. A 12 óra eltérést az okozza, hogy az időszámítás fordulópontja éjfél, viszont a csillagászok a delelés időtartamát tekintik kezdőpontnak. 1900. január 0-a 12 óra tehát polgári időszámítás szerint 1900. január 1-je 0 óra.) (Tropikus éven azt az időtartamot értjük, ami alatt a Nap látszólagos évi mozgásának pályáján (az Ekliptikán) tavaszponttól tavaszpontig halad. Itt az égi Egyenlítőt délről északi irányba haladva metszi.)
E szabvány tehát a másodpercet mint a Föld meghatározott dátumhoz tartozó keringési idejének adott hányadát értelmezi. Definíció szerint 1900. január 0-án 12 óra efemerisz időben abban a pillanatban volt, amikor a Nap ekliptikai hosszúsága abban az évben 279° 41'48,05"-et tett ki. A fenti meghatározást a Nemzetközi Csillagászati Unió (IAU) 1958-ban fogadta el.
1960-ban bevezették az efemerisz másodpercet, amelyet a tropikus év hosszából származtattak. Ez az időszámítás már pontosabb. A Föld Nap körüli pályáján +0,03 és -0,03 másodpercet tér el az egyenletesen múló időhöz képest; májusban siet, októberben késik.
A tudományos igények növekedése szükségessé tette a másodperc fogalmának az eddigieknél nagyobb pontosságú és a csillagászati jelenségektől független meghatározását. Így jött létre a 13. Általános Súly- és Mértékügyi Konferencia (Conférence Générale des Poids et Mesures – CGPM) 1967-ben hozott döntése értelmében az a meghatározás, hogy:
A másodperc az alapállapotú 133Cs atom két hiperfinom energiaszintje közötti átmenetnek megfelelő sugárzás 9 192 631 770 periódusának időtartama.[1]
1987-ben a 18. Általános Súly- és Mértékügyi Értekezleten kiegészítették azzal, hogy a céziumatomnak nyugalmi állapotban kell lennie és mindenféle mágneses és elektromos zavarást ki kell szűrni. 1997-ben még egy kiegészítés történt, mely szerint a céziumatomnak nyugalomban, 0 kelvinen kell lennie a méréskor.
0,000 000 001 s
0,000 000 000 001 s
0,000 000 000 000 001 s
0,000 000 000 000 000 001 s
A másodpercen alapuló származtatott mértékegységek[szerkesztés]
Külön névvel rendelkező SI-mértékegységek[szerkesztés]
Külön névvel nem rendelkező SI-mértékegységek (válogatás)[szerkesztés]
méter per másodperc a négyzeten
radián per másodperc a négyzeten
kilogrammszor méter per másodperc
kilogrammszor méter a négyzeten per másodperc
bit per másodperc (bits per second)
kép per másodperc (frames per second)
Fénymásodperc – az a távolság, amit a fény egy másodperc alatt megtesz
↑ a b ifj. Zátonyi Sándor: Fizikakönyv – másodperc (Hozzáférés: 2020. november 6.)
↑ Egyszer bolt: Órások és óraboltok. 1xbolt.blogspot.hu, 2012. (Hozzáférés: 2012. június 16.)
↑ The seconds pendulum. roma1.infn.it, 2005. (Hozzáférés: 2012. június 16.)
1991. évi XLV. törvény a mérésügyről (a végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelettel egységes szerkezetben)
Fizikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Másodperc&oldid=24713400”
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 24., 19:52
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.