hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu fr hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu sv hu fr hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu pt fr hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu id hu hu ceb pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk tr hu hu hu hu ky hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu fr hu id en hu tl hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu br hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu en hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu sv hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en hu hu hu hu hu en ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu id hu nb en hu hu hu hu hu id hu hu hu sl hu hu hu hu hu hu en hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
é. sz. 47° 31′ 23″, k. h. 19° 01′ 34″47.523, 19.026Koordináták: é. sz. 47° 31′ 23″, k. h. 19° 01′ 34″47.523, 19.026
A Wikimédia Commons tartalmaz Áfonya utcai-barlang témájú médiaállományokat.
Az Áfonya utcai-barlang a Duna–Ipoly Nemzeti Parkban lévő Budai-hegységben, Budapest II. kerületében található egyik barlang. Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai között volt.
A Budapest II. kerületében elhelyezkedő József-hegy oldalában, az Áfonya utca 9. számú ház kertjében, elkerített és lezárt magánterületen van kiépített és vaslemez ajtóval lezárt bejárata. Közvetlenül az Áfonya utcáról lehet bejáratához jutni. A barlangba 22 m hosszú, jó állapotú bejárati táró vezet. Eocén budai márgában a mélyből feltörő hévizek hatására jött létre a barlang. Gömbfülke, tört és omlott felületek, valamint gömbüstök figyelhetők meg benne.
A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével tekinthető meg. Naponta maximum 4 csoport látogathatja. Egy csoport maximum 4 főből állhat.
Előfordul irodalmában Áfonya-barlang (Molnár 1975), Áfonya barlang (Németh 1975), Áfonya-utcai-barlang (Cserhalmi 1964), Áfonya-utcai barlang (Bertalan 1976), Áfonya utcai üreg (Bertalan 1976), Cserhalmi-barlang (Bertalan 1976) és Háztáji-barlang (Leél-Őssy 1995) neveken is. 1983-ban volt először Áfonya utcai-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában.
1963-ban a Vámőrségi Barlangkutató Csoport tagjai Cserhalmi László bejelentése alapján az Áfonya utca 9. számú ház kertjében 25 m-re hatoltak egy barlangba a barlangbejárat kibontása után. Az 1964. évi Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztatóban lévő és Cserhalmi László által írt jelentésben az olvasható, hogy 1962. december elején Cserhalmi László súlya miatt a házuk egyik kerti útján beroskadt a föld és tölcsér alakú gödör alakult ki, amelynek alján kb. 1,5 m átmérőjű lyuk volt. A lyukon keresztül gyanítani lehetett, hogy ott üreg van. 0,5 m-es mélyítés után 1963. május 2-án sikerült bejutni az üregbe. A bejárati folyosó iránya ÉK–DNy. Első dolga volt biztonságos ácsolatot építeni, hogy a bejáratnál az esetleges további omlást elkerülje.
A bejáratra megbízhatóan zárható ajtót készített, hogy biztonságos legyen a barlang. A bejárat ott alakult ki, ahol a felszín és a barlang között a legkisebb volt a rétegvastagság. Felső oligocén budai márgában található a barlang. Aragonit és hévizes keletkezésű gömbfülkék vannak benne. Cserhalmi László talált falról levált olyan szikladarabot, amelyen párhuzamos, 1 cm mély és korrodált barázdák vannak. Elkészítette a barlang térképét és szpeleográfiai terepjelentéssel együtt leadta a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat Dokumentációs Bizottságnak. Megtudta, hogy közvetlen környékén 1933 körül házépítés közben találtak néhány méter hosszú üregeket, amelyekben nagy gömbfülkék voltak. A házat ráépítették.
A környéki barlangok térképeit tanulmányozva arra a megállapításra jutott, hogy a fő törésirányokban szabályos ismétlődés van az irányokat tekintve. Eszerint a barlangjárat ÉNy-i végétől nem messze törésvonalnak kell lenni. Ha ez igaz, akkor az eddig ismert rész mellékág és ennek bontásával be lehet jutni a barlang főágába. Tehát egy nagyobb kiterjedésű barlangra lehet számítani. A barlangbejárat a háztól D-re 4,2 m-re van. A bejáratnál a felszín és a barlang közötti rétegvastagság 1,5 m, a folyosó ÉNy-i végénél meghaladja a 6 m-t. A barlangban jól láthatók a hévizes oldási nyomok. Kis mértékben karsztosodási nyomok is észlelhetők: kb. 2 mm vastag cseppkőréteg 1 m²-nyi felületen. A barlang 28 m hosszú, amelyből kb. 19 m hossz állva járható.
A levitt szerves anyagon (deszkán) kb. 3–4 hónap alatt 10–12 cm hosszú, ősz szakállhoz hasonló penészgomba nőtt. Az ácsolati deszkán, közel a felszínhez kb. 3 mm-es piros törzsű és fejű gomba nőtt. A barlang 49,5 m² alapterületű és 44,55 m³ térfogatú. A levegő hőmérséklete a bejárattól 4 m-re 15 °C, a legtávolabbi ponton 17 °C, amikor a felszínen -4 °C volt. A jelentéshez mellékelve lett a barlang 1963-ban készített alaprajz térképe és hosszmetszet térképe. A térképek 1:200 méretarányban szemléltetik a barlangot. Az 1964. évi Karszt és Barlangban napvilágot látott hír szerint a barlang felmért hossza 28 m, amelyből 19 m embermagasságú. Az 1975. évi MKBT Beszámolóban kiadott, a BSE Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Csoport 1974. évi tevékenységéről szóló jelentés szerint a csoport később folytatná és befejezné a csoport által az Áfonya barlangban elkezdett munkát.
A csoport 1975-ben feltáró munkát végzett a Budapest II. kerületében lévő Áfonya utca 9. szám alatti Áfonya-barlangban. A barlangra 1974-ben a Delfin búvárcsoport hívta fel a figyelmét. A barlang fő részét kb. 6 m magas, 2–3 m² keresztmetszetű oldalkupolában végződő kürtő alkotja. Kb. 4 m a kupola feletti márgaréteg vastagsága. A Molnár János-barlanggal feltételezett összefüggés és a felszínhez közeli nagy oldásforma miatt képződményekben gazdag fülkesorozatokra számított a csoport. Az év elején a régi bejárat balesetveszélyessége és a könnyebb, gyorsabb törmelékkihordás miatt a bontás alatt álló kürtő felett aknát nyitott, majd azt lezárta betonkeretbe foglalt ajtóval. Felgyorsult a csoport munkája, kb. 2,5 m²-en 2–3 m-rel süllyesztette a kürtő törmelékszintjét. A munkát nagyon akadályozta, hogy a lakókkal megbeszélt helyen tudta az udvaron a törmeléket felhalmozni. Itt 5–6 m³-nél nagyobb mennyiség nem gyűlhetett össze. Az OTVH segítségével sikerült a törmeléket elszállítatni egyszer.
1976-ban a csoport csak ötször dolgozott feltáráson a barlangban. Ennek leginkább az volt az oka, hogy nehéz volt a törmeléket elhelyezni, valamint elszállítani. 275 órányi munkával, alkalmanként átlag 10 fő részvételével, kb. 10 m³ kitöltést hordott felszínre. A legtöbb törmeléket a régi bejárat betömésére és balesetveszélyességének megszüntetésére használták fel a csoport tagjai. Kisebb részét a kertben, a lakók által engedett helyen gyűjtötték. Ezt a törmelékhalmot a ház tatarozásán dolgozó HKI mint saját törmelékét szállította el. Több kitöltést nem szállíthattak a tagok felszínre addig, amíg annak rendszeres elszállítása nincs megoldva. A törmelékdomb csúfítja a kertet és ezért nyugtalanítja az ott lakókat a bizonytalan elszállítás. 1976-ban a csoport megrajzolta a barlang térképvázlatát, amely a barlang alaprajzát, hosszmetszetét és két keresztmetszetét mutatja be.
Az 1976. évi MKBT Beszámolóban napvilágot látott csoportjelentésben az olvasható, hogy a Budapest II. kerületében lévő Áfonya utca 9. számú ház kertjében, kb. 15 mBf magasságban, alsó oligocén budai márgában helyezkedik el a barlang, amely egy É–ÉK irányú és keskeny, majdnem ellipszis alakú, lefelé tölcsérszerűen táguló kürtő. A kürtő fő része (felső, felszínhez közeli része) szélesebb és kupolában ér véget. A kupola részben oldás, részben omlás miatt létrejött kb. 1 m átmérőjű gömbsüveg. Az omlás a majdnem vízszintes repedések és a márga 20–50 cm-es táblákban történt elválása, felboltozódás miatt keletkezett. A kupola felett a felszínhez közeledve egyre nagyobb ez az összetöredezettség. Ez látható volt a kibontott, kupola melletti mesterséges aknában és az eltömött járatrészekben is. A kertben több beszakadás volt, amiket a lakók mindig feltöltöttek. Ezek valószínűleg kis forráskürtők beszakadásaiból és azok kitöltő anyagának megsüllyedésétől alakultak ki.
Az Áfonya-barlang természetes bejárata a nagyon töredezett kőzetű, a környező fák gyökereitől szétroncsolt járat mennyezetének beszakadásakor jött létre. A mellékelt térképvázlatok által szemléltetett részt 1974-ben és 1976-ban az omlásveszélyes mennyezet miatt tömte be a csoport. A barlangban az apró farkasfog kalcitkristályokon és némi limonit kiváláson kívül csak barlangi agyag kitöltés van jelen, amely helyenként szürke, vagy vörös színű, és néhol márgásabb összetételű. A barlang szellőzése a szellőzés szempontjából viszonylag csekély (18 m-es) mélysége és szűk keresztmetszete miatt nagyon lassú. A levegő hőmérséklete a felszíni hőmérséklet és páratartalom hatására 5–10 °C között ingadozik. Sokáig tartó eső után a töredezett mennyezetről hosszú ideig csepeg a leszivárgott víz.
Az Áfonya utcai-barlang a Pál-völgyi-barlanggal, a Mátyás-hegyi-barlanggal, a Ferenc-hegyi-barlanggal és a Szemlő-hegyi-barlanggal ellentétben alsó oligocén budai márgában kezdődik és abból nyílik, míg a többi, fent felsorolt barlang felső eocén bryozoás márgában. Rétegtani megfigyelések alapján a barlang környékén a budai márga lepusztulásos üledékhézaggal települ a felső eocén nummuliteszes-discocyclinás mészkőre, tehát a bryozoás márga kimarad. Ez befolyásolhatja a barlang keletkezését. A környéken max. 10–15 m-es térképező fúrások mélyültek, így csak a rétegek települési adataiból (rétegdőlés) lehet következtetni a mészkő felbukkanásának feltételezhető mélységére. Ez későbbi feladat lesz. A kiadványhoz mellékelve lett a barlang 1976-ban rajzolt térképvázlata. Az 1976. évi MKBT Meghívóban közölt lista alapján 1976-ban a BSE Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a Rózsadombon lévő Áfonya-barlang kutatásához.
Az 1976-ban befejezett, Magyarország barlangleltára című kézirat szerint a Budai-hegyekben, a Budapest II. kerületében lévő Szemlőhegyen található Áfonya utca 9. számú ház telkén található Áfonya-utcai barlang további nevei Áfonya utcai üreg és Cserhalmi-barlang. Bejárata kb. 2 m átmérőjű és 2 m mély beszakadás, amely az egyik kerti út mellett, a háztól D-re 4,5 m-re és nagy jegenyefa tövében helyezkedik el. A barlang aknaszerű bejárattal nyíló folyosó és 27,5 m hosszú, 4–5 m mély. Magánterületen lévő és helyi jelentőségű barlang, amelynek tervezve van biztonságos lefedése. A kézirat barlangra vonatkozó része 1 publikáció alapján lett írva. 1977-ben a BSE Barlangkutató Csoport nem tudott feltáró munkát végezni a barlangban, de vaslétrát helyezett el a barlang bejárati aknájában. Ebben az évben a csoport megrajzolta a barlang térképét.
A feltárást a kihordott törmelék elhelyezésének, elszállításának nehézsége akadályozta. A másik probléma az volt, hogy a csoport nem tudott ácsolni. Az 1977. évi MKBT Beszámolóban meg lett ismételve az 1976. évi MKBT Beszámolóban megjelent barlangleírás azzal a különbséggel, hogy a barlang nem kb. 15 mBf magasságban, hanem kb. 215 mAf magasságban helyezkedik el. 1978-ban a csoport azért nem tudta folytatni a barlang feltárását, mert nem kapott kutatási engedélyt, bár a Barlangtani Intézet feltételeinek eleget tett. A tagok elintézték, hogy a barlangból kitermelendő törmelék folyamatosan el legyen szállítva. Év elején készült egy térkép, amely a barlangot ábrázolja. 1979-ben a csoport elkezdte a barlangban a feltételezett forráskürtő felett a szintsüllyesztést. Beácsolta az egész szelvényt omlás elkerülése miatt.
Októberben a bejárattól kb. 20 m mélységben kis gömbfülkék lettek felfedezve. A barlangban kb. 24-szer dolgozott a csoport. Egy alkalommal általában 5 fő dolgozott. 1980-ban a csoport egyszer volt a barlangnál és felújította a barlang bejárati ajtaját. Az 1981. évi MKBT Beszámolóban lévő csoportjelentés szerint a barlangon belüli, tervezett törmelék átmozgatás elhamarkodott volt. A több éves ácsolat további anyagátmozgatást már nem bírna el néhány évig, amíg végleges törmelékfogó megoldást lehetne alkalmazni. A felszínre hordott kitöltés eltüntetését csak konténerrel és rendszeres elszállítással lehet megoldani, amire az év elején nem volt meg a szükséges anyagi fedezet (50–60 ezer Ft). 1981-ben a csoport tervezte, hogy 1982-ben hétvégente a barlangban feltáró munka során áthalmozza a törmeléket és feltölti a felszín alatt 1–1,5 m-re húzódó, omlásos járatokat. 1982. december 31-én a BSE Barlangkutató Szakcsoport kutatási területe volt az Áfonya-barlang.
1983-ban ácsolat megerősítési munkát végeztek benne a csoporttagok. Az 1983. évi MKBT Beszámolóban napvilágot látott és Kraus Sándor által írt jelentésben az olvasható, hogy egyetlen jelentős barlangcsoport van a hegy tetején, az Áfonya utcai-barlang, amely jelenleg két beszakadás. A közeli józsef-hegyi kilátó forrásmészköve valószínűsíti, hogy ezek feltörési csatornák voltak. Kár, hogy fenntartás nélkül betemetődnek majd. Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a Budai-hegységben lévő barlang Áfonya utcai-barlang néven Cserhalmi-barlang névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható a Dunazug-hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1987. évi MKBT központi kutatótábor egyik tervezett kutatási helyszíne volt.
A kutatótábor tájékoztatójában van egy ábra, amelyen megfigyelhető, hogy a budai barlangok közül néhány, pl. az Áfonya utcai-barlang mekkora tszf. magasságban helyezkedik el, illetve ezeknek a barlangoknak mekkora a függőleges kiterjedése. Az 1987. évi Karszt és Barlangban megjelent beszámolóban látható egy helyszínrajz, amelyen a központi tábor tervezett munkahelyeinek elhelyezkedése figyelhető meg. A helyszínrajzon jelölve van az Áfonya utcai-barlang helye. Az 1995. évi Földtani Közlönyben publikált és Leél-Őssy Szabolcs által írt tanulmányban az van írva, hogy az 1970-es években már hosszabb kutatások is történtek a Rózsadombon és környékén, például az Áfonya-barlangban, amelynek másik neve Háztáji-barlang, de átütő felfedezés nem történt.
Az 1960-as évek elején az Áfonya utca 9. kertjében a házban lakó barlangkutató, Cserhalmi László bejutott egy természetes barlangüregbe. Az 1984-ben, a Józsefhegyi út 20. kertjében történt csőtörés összedöntötte ezt az aknát. A BSE barlangkutatói az 1970-es években ezt tovább kutatták és kutatóaknával sikerült lejutniuk kb. 40 m mélyre a budai márga agyagos kifejlődésében. A barlangban a csőtörések miatti kimosás és rombolás a természeti-antropogén folyamatok figyelmeztető példája. A tanulmányhoz mellékelve lett a Rózsadomb és környéke barlangjainak helyszínrajza, amelyen jelölve van a barlang helye.
Adamkó Péter: Kutatási jelentés Budapest II. ker., Áfonya utca 9. szám alatti ingatlanon található barlangról. Kézirat. Budapest, 2000. február 15. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2001. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2002. január 31. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2002. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2003. február 14. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2003. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2004. január 21. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2004. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2005. február 14. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2005. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2006. február 15. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2006. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2007. február 15. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2007. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2008. február 14. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2008. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2009. február 15. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2009. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2010. február 14. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2010. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2011. február 14. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2011. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2012. február 13. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2012. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2013. február 14. 1 oldal és 1 helyszínrajzon jelölve van helye. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2013. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2014. február 15. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2014. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2015. február 12. 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Adamkó Péter – Leél-Őssy Szabolcs: A Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület 2015. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 2016. február 15. 2 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Balogh István: Budapest Sport Egyesület Barlangkutató Csoportja. MKBT Beszámoló, 1983. 85. old.
Balogh István: A Budapest Sport Egyesület Barlangkutató Csoportjának 1983. évi beszámoló jelentése. Kézirat. Budapest, 1984. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Balogh István: A Budapest Sport Egyesület Barlangkutató Csoportjának 1985. évi kutatási jelentése. Kézirat. 1986. március 25. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Bárány Gyula – Hevér László – Burján Anna – Balogh István – Kováts Kázmér: Budapest Sport Egyesület Barlangkutató Csoport 1980. évi éves beszámoló jelentése. Kézirat. 1981. január 24. 4., 5–6. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
Cserhalmi László: Jelentés az Áfonya-utcai-barlangban végzett 1963. évi kutatásról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 4. füz. 70–71. old.
Fleck Nóra – Vid Ödön: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatban 1982. december 31-én nyilvántartott csoportok. Karszt és Barlang, 1982. 2. félév. 127. old.
Groma Klára: A barlangok, mint „ex lege” védett területek megóvásának és bemutatásának lehetőségei a budai termálkarszt példáján. Kézirat. Budapest, 2011. 8., 37., 57. oldalak és az 1. sz. mellékletben 1 old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Józsa György – Balogh István – Lipcsei Tibor – Szabó János – Rózsa István: A BSE Barlangkutató Csoport jelentése 1978-ról. MKBT Beszámoló, 1978. 85. old.
Józsa György – Lipcsei Tibor: A BSE Barlangkutató Szakcsoport 1979. évi beszámoló jelentése. MKBT Beszámoló, 1979. 52. old.
Józsa György – Lipcsei Tibor: A BSE Barlangkutató Szakcsoport 1979. évi beszámoló jelentése. Kézirat. Budapest, 1980. január 27. 1–2. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 277., 291. old.
Kovács Kázmér – Kovács Jutka: BSE Barlangkutató Csoport beszámoló jelentése. MKBT Beszámoló, 1976. 101., 107., 108–109. old.
Kováts Kázmér: A BSE Barlangkutató Csoport 1981. évi beszámoló jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 69. old.
Kováts Kázmér: A BSE Barlangkutató Csoport 1981. évi beszámoló jelentése. Kézirat. Budapest, 1982. január 30. 1., 5. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Kováts Kázmér: A BSE Barlangkutató Csoport 1982. évi beszámoló jelentése. Kézirat. Budapest, 1983. január 24. Melléklet 3. oldala. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Kraus Sándor: Zárójelentés a 4650 barlangkataszteri egység kutatásáról. MKBT Beszámoló, 1983. 106. old.
Leél-Őssy Szabolcs: A budai Rózsadomb és környékének különleges barlangjai. Földtani Közlöny, 1995. (125. köt.) 3–4. sz. 365., 376., 397–398. old.
Leél-Őssy Szabolcs: A budai Rózsa-domb és környékének különleges barlangjai. Kézirat. 9., 36. oldalak és az 1. ábra. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Leél-Őssy Szabolcs – Adamkó Péter: Központi kutatótábor. MKBT Tájékoztató, 2006. május–június. 4. old.
Mikesy Gábor: Földrajzi nevek a közigazgatásban. Névtani Értesítő, 2016. (38. sz.) 109. old.
Molnár László: A BSE Barlangkutató Csoportjának 1975-ös beszámolója. Kézirat. Budapest, 1976. február 27. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Molnár László: BSE Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Csoport 1975. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 103. old.
Németh Imre: BSE Természetjáró Szakosztály Barlangkutató Csoport 1974. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1975 első félév. 16. old.
Palkovics Gábor: BSE Barlangkutató Szakcsoport. MKBT Beszámoló, 1984. 75. old.
Palkovics Gábor: A BSE Barlangkutató Szakcsoport 1984. évi kutatási jelentése. Kézirat. Budapest, 1985. április 25. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Pannonhalmi Gimnázium Rómer Flóris Barlangkutató Csoport munkaközössége: A Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató 1964. évi IX. évfolyamának tartalomjegyzéke. (Tárgy- és névmutató). Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. Tartalomjegyzék. 13. old.
Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő, 2006. március 31. (3. évf. 3. sz.) 740. old.
Szablyár Péter: Társulati központi kutatótábor. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 65. old.
Szilvássy Gyula: Beszámoló a Vámőrségi Barlangkutató Csoport 1963. évi munkájáról. Kézirat. Budapest, 1964. január. 8. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Szilvássy Gyula: Beszámoló a Vámőrség Barlangkutató Csoport 1963. évi munkájáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 41. old.
–: Barlang az Áfonya-utcában. Karszt és Barlang, 1964. 2. félév. 79. old.
–: Tájékoztatásul közöljük a Társulat tagságával... MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 7. old.
–: Jelentés a Budapesti Sport Egyesület Barlangkutató Csoport 1977. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1977. 50., 53., 55. old.
–: Jelentés a Budapesti Sport Egyesület Barlangkutató Csoport 1977. évi munkájáról. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
–: A BSE Barlangkutató Csoport jelentése 1978-ról. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
–: FTSK Barlangkutató Szakosztály 1983. Kézirat. 1. kötet. 31. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
–: Tábori tájékoztató. Budapest, 1987. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat kiadványa. 14. old.
Alsó-Kecske-hegy ·  Arany-hegy ·  Budaörsi-hegy ·  Csíki-hegyek ·  Csúcs-hegy ·  Farkas-hegy ·  Fazekas-hegy ·  Fekete-fej ·  Felső-Kecske-hegy ·  Felső-patak-hegy ·  Ferenc-halom ·  Ferenc-hegy ·  Gellért-hegy ·  Hármashatár-hegy ·  Hármaskút-tető ·  Homok-hegy ·  Hosszúerdő-hegy ·  Hunyad-orom ·  Huszonnégyökrös-hegy ·  Isten-hegy ·  János-hegy ·  József-hegy ·  Kálvária-domb ·  Kálvária-hegy ·  Kecske-hegy ·  Kerek-hegy ·  Kis-Hárs-hegy ·  Kis-Sváb-hegy ·  Kis-Szénás ·  Kő-hegy ·  Kutya-hegy ·  Látó-hegy ·  Les-hegy ·  Márton-hegy ·  Mátyás-hegy ·  Nagy-Hárs-hegy ·  Nagy-Kopasz ·  Nagy-Szénás ·  Nyéki-hegy ·  Odvas-hegy ·  Orbán-hegy ·  Ördög-orom ·  Pozsonyi-hegy ·  Remete-hegy ·  Remete-hegy ·  Rupp-hegy ·  Sas-hegy ·  Sváb-hegy ·  Szállás-hegy ·  Szarvas-hegy ·  Széchenyi-hegy ·  Szekrényes-hegy ·  Szél-hegy ·  Tábor-hegy ·  Újlaki-hegy ·  Vadaskerti-hegy ·  Várhegy ·  Vihar-hegy ·  Zsíros-hegy
Ágnes-forrás ·  Ámor-forrás ·  Antal-forrás ·  Aranyhegyi-patak ·  Attila-forrás ·  Béka-tó ·  Béla király kútja ·  Budaligeti-forrás ·  A Csermely-völgy forrásai ·  Darázs-forrás ·  Disznó-forrás ·  Disznófő-forrás ·  Egyetértés-csurgókút ·  Fodor utcai forrás ·  Gül Baba-forrás ·  Hangya-forrás · Ibolya-forrás ·  Istenszeme-forrás ·  Jági-tó ·  Jegenye-völgyi vízesés ·  Káposztás-patak ·  Kútvölgyi Mária-kút ·  Lóitató ·  Musztafa-forrás ·  Orbán-forrás ·  Ördög-árok ·  Paprikás-patak ·  Rózsika-forrás ·  Slötyi ·  Szarvas-kút ·  Törökkút-forrás ·  Vadász-réti-patak ·  Város-kút
Apáthy-szikla ·  Balogh Ádám-szikla ·  Oroszlán-szikla ·  Ördög-orom ·  Remete-szikla ·  Tündér-szikla
Áfonya utcai-barlang ·  Árpád kilátói-zsomboly ·  Barit-barlang ·  Bátori-barlang ·  Bekey-barlang ·  Bimbó-barlang ·  Bronz-barlang ·  Budai Vár-barlang ·  Budaligeti-barlang ·  Citadella-kristálybarlang ·  Csatárka-barlang ·  Erdőhát úti-barlang ·  Farkasvölgyi-sziklaüreg ·  Farkas-völgyi-víznyelőbarlang ·  Fazekas-hegyi-barlang ·  Fazekas-hegyi Felső-barlang ·  Fazekas-hegyi-sziklafülke ·  Fazekas-hegyi-sziklaodú ·  Fazekas-hegyi-sziklaüreg ·  Ferenc-hegyi-barlang ·  Gellérthegyi-barlang ·  Gugger-hegyi-barlang ·  Guillotine-barlang ·  Gülbaba-barlang ·  Hárs-hegyi Szent Miklós-barlang ·  Hárs-hegyi-üreg ·  Hét-lyuk ·  Homok-hegyi-barlang ·  Hosszúerdő-hegyi-barlang ·  Hosszúerdő-hegyi-rókalyuk ·  Hosszúerdő-hegyi-sziklaüreg ·  János-hegyi-átjáró ·  József-hegyi-barlang ·  József-hegyi 2–3. sz. barlang ·  József-hegyi 4. sz. barlang ·  Kálvária-barlang ·  Kecske-hegyi-hasadék ·  Keleti-kőfejtő 3. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 4. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 5. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 6. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 7. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 8. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 9. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 10. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 11. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 12. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 13. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 14. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 15. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 16. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 17. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 18. sz. barlang ·  Keleti-kőfejtő 19. sz. barlang ·  Királylaki-barlang ·  Korallos-barlang ·  Kőbeles-barlang ·  Kőkapu ·  Kutya-hegyi-átjáró ·  Kutya-hegyi-barlang ·  Kutya-hegyi-üreg ·  Látó-hegyi-barlang ·  Lehelős-lyuk ·  Martinovics-hegyi-kristályfülke ·  Martinovics-hegyi Pince-barlang ·  Molnár János-barlang ·  Nagysuty-barlang ·  Nagyszénási-barlang ·  Nagyszénási-sziklaüreg ·  Oroszlán-barlang ·  Oroszlán-szikla Északi-ürege ·  Ördögárok utcai-barlang ·  Pál-völgyi-barlangrendszer (Bagyura-barlang, Gábor Áron-barlang, Harcsaszájú-barlang, Hideglyuk-barlang, Kis-hideg-lyuk, Mátyás-hegyi-barlang, Meta-barlang, Moby Dick-barlang, Pál-völgyi-barlang) ·  Petneházy-sziklaüreg ·  Rácskai-barlang ·  Remete-barlang ·  Remete-hegyi 2. sz. barlang ·  Remete-hegyi 3. sz. barlang ·  Remete-hegyi 4. sz. barlang ·  Remete-hegyi 7. sz. barlang ·  Remete-hegyi 8. sz. barlang ·  Remete-hegyi 10. sz. barlang ·  Remete-hegyi 11. sz. barlang ·  Remete-hegyi 12. sz. barlang ·  Remete-hegyi 13. sz. barlang ·  Remete-hegyi 14. sz. barlang ·  Remete-hegyi 15. sz. barlang ·  Remete-hegyi-kőfülke ·  Remete-völgyi Felső-barlang ·  Rozmaring-barlang ·  Solymári-kisfülke ·  Solymári kőfejtő 1. sz. barlangja ·  Solymári kőfejtő 2. sz. barlangja ·  Solymári kőfejtő 3. sz. barlangja ·  Solymári-kőfülke ·  Solymári-ördöglyuk ·  Solymári-sziklaüreg ·  Solymári-víznyelő ·  Sós-hegyi-kőfülke ·  Szarvas-árki-sziklaeresz ·  Szemlő-hegyi-barlang ·  Szilikózis-barlang ·  Szinlő-barlang ·  Szószéki-barlang ·  Tábor-hegyi-barlang ·  Tölcsér-zsomboly ·  Törpe-zsomboly
Árpád-kilátó ·  Csergezán Pál-kilátó ·  Erzsébet-kilátó ·  Guckler Károly-kilátó ·  Kaán Károly-kilátó ·  Makovecz Imre-kilátó
Csúcs-hegyi turistaház ·  Hármashatár-hegyi turistaház (1926–1935) ·  Hármashatár-hegyi turistaház (2016–) ·  Nagy-szénási turistaház ·  Zsíros-hegyi turistaház
13-as számú Országos Kéktúra szakasz ·  14-es számú Országos Kéktúra szakasz ·  A Budai-hegység geológiája ·  Anna-rét ·  Budai Sas-hegy Természetvédelmi Terület ·  Csillag-völgy ·  Denevér-árok ·  Diós-árok ·  Farkas-torok ·  Farkas-völgy ·  Felső-Szép-völgyi-medence ·  Fenyőgyöngye Vendéglő ·  Fogaskerekű vasút ·  Gyermekvasút ·  Harang-völgy ·  Hárs-hegyi tanösvény ·  Jági-tanösvény ·  Jegenye-völgy ·  Kovácsi-erdőföldek ·  Libegő ·  Meteor 50  ·  Nagy-Szénás tanösvény ·  Normafa ·  Óbudai gáztározó tárórendszer ·  piktortéglaüregek ·  Pilisszentiváni bányavasutak ·  Remete-szurdok ·  Rozália téglagyár ·  Szépjuhászné
Emléktáblák Budapest II. kerületében
Ferenc-halmi Szűz Mária- és Nepomuki Szent János-kápolna
Központi Statisztikai Hivatal Könyvtár
A Millenáris Park és kulturális központ
Napraforgó utcai kísérleti lakótelep
József-hegyi 2–3. sz. barlang
József-hegyi 4. sz. barlang
Csik Ferenc Általános Iskola és Gimnázium
Szabó Magda Magyar–Angol Kéttannyelvű Általános Iskola
Szent Angéla Ferences Általános Iskola és Gimnázium
Szabó Lőrinc Két Tannyelvű Általános Iskola és Gimnázium
Áldás Utcai Általános Iskola
Sablon:Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai
Magyarország megkülönböztetetten védett barlangjai
Bába-völgyi 3. sz. víznyelőbarlang
Baglyas 1. sz. víznyelőbarlang
Bodzás-oldali 2. sz. zsomboly
Borókás-tebri 1. sz. víznyelőbarlang
Borókás-tebri 3. sz. víznyelőbarlang
Cuha-völgyi 4. sz. barlang
Csővári 1. sz. barlang
Diós-pataki 2. sz. víznyelő
Eplényi 1. sz. víznyelő
Fenyves-réti 1. sz. víznyelőbarlang
Fenyves-réti 3. sz. víznyelőbarlang
Ferenc 5–6. sz. barlang
Keselő-hegyi 2. sz. barlang
Keselő-hegyi 4. sz. barlang
Keselő-hegyi 11. sz. barlang
Keselő-hegyi 21. sz. barlang
Kristály 3. sz. barlang
Lillafüredi 1. sz. mésztufaüreg
Lillafüredi 7. sz. mésztufaüreg
Lillafüredi 12. sz. mésztufaüreg
Lillafüredi 13. sz. mésztufaüreg
Mész-völgyi 28. sz. üreg
Ördögárok 28a. sz. barlang
Palota 2. sz. barlang
Petőfi 2. sz. barlang
Pilisszántói 2. sz. kőfülke
Rákóczi 4. sz. barlang
Rejteki 1. sz. kőfülke
Somssich-hegyi 2. sz. barlang
Szendrői 1. sz. barlang
Szirén 2. sz. barlang
Szurdok-völgyi 2. sz. víznyelő
Upponyi 2. sz. kőfülke
Megkülönböztetetten védett barlangok voltak:
Ezüst-hegyi 2. sz. barlang
József-hegyi 2–3. sz. barlang
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Áfonya_utcai-barlang&oldid=25027445”
Budapest védett természeti értékei
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 18., 11:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.