hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu sk hu en cs de hu fr hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo es fr it nl pl ro ru sk fy fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. március 31.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Sáros vármegye témájú médiaállományokat.
Sáros vármegye közigazgatási térképe 1910-ből
Az egykori Sáros vármegye fekvése Szlovákia mai területén belül
Sáros vármegye (latinul comitatus Sarossiensis, szlovákul Šarišská župa, régiesebben stolica) közigazgatási egység volt a Magyar Királyság északi részében. Területe jelenleg Szlovákia része.
A vármegye területe nagyrészt hegység. Fontos folyóinak, a Hernádnak, a Tarcának a völgyében találhatóak csak szűk síkságok. Hegycsoportjai a Kárpátok északi hegycsoportjaihoz tartoznak. Északról Galícia, keletről Zemplén vármegye, délről Abaúj-Torna vármegye, nyugatról pedig Szepes vármegye határolta.
Sáros vármegye előzménye a 12. században létrejött sárosi erdőispánság volt, majd Újvár vármegye része lett. Sáros vármegye a 13. században alakult ki, mint önálló nemesi vármegye.[1]
A 17-18. század fordulóján II. Rákóczi Ferenc volt a megye főispánja, akinek ez volt az első fontos köztisztsége, s a szabadságharc bukása után a Sáros grófja álnevet használta bujdosásának kezdetén.
1920-tól Csehszlovákia része. Az első bécsi döntéssel egyetlen települése, Kavocsán került Magyarország fennhatósága alá, a község 1945-ig Abaúj-Torna vármegye része lett. Sáros vármegye többi települése a második világháború alatt a történelemben akkor először független Szlovákia része volt.
1996 óta legnagyobb része az Eperjesi kerülethez, néhány déli községe pedig a Kassai kerülethez tartozik.
A vármegye összlakossága 1910-ben 174 600 személy volt, ebből:
101 855 (60%) szlovák
38 500 (22%) ruszin
18 088 (10%) magyar
A vármegye 1910-ben hét járásra volt felosztva:
Bártfai járás, székhelye Bártfa
Eperjesi járás, székhelye Eperjes
Felsővízközi járás, székhelye Felsővízköz
Girálti járás, székhelye Girált
Héthársi járás, székhelye Héthárs
Kisszebeni járás, székhelye Kisszeben
Lemesi járás, székhelye Lemes
A megyéhez három rendezett tanácsú város is tartozott:
↑ szerk.: Kristó Gyula (főszerk.), Engel Pál, Makk Ferenc: Korai magyar történeti lexikon (9-14- század). Akadémiai Kiadó, Budapest, 662. o. (1994). ISBN 963-05-6722-9
Egervári Ödön 1863: Sáros vármegye leirása statistikai, földleirási, okirati és történeti tekintetben. Pest.
Tuhrinszky Károly 1888: Adatok Sárosvármagye történetéhez II. József korában.
Tóth Sándor 1909: Sáros vármegye összes nemesi családjai. Budapest.
Ferdinand Uličný 1990: Dejiny osídlenia Šariša.
Draskóczy István 1998: Sáros megye vámhelyei a 14. században. In: Csukovits Enikő (szerk.): Tanulmányok Borsa Iván tiszteletére. Budapest.
Sztancs Gábor 2020: Sáros vármegye történelemtudományi önreprezentációja és nemzetiségpolitikai sajtóakciója a 20. század elején. Fórum Társadalomtudományi Szemle 2020/1.
Sztancs Gábor 2021: Változatok az önrendelkezésre Sáros és Abaúj-Torna vármegyében. Esettanulmány az 1918. végi magyar összeomlás és csehszlovák államalapítás regionális vonzatairól. FTSz 2021/1.
Miroslav Čovan: Historické nápisy zo Šariša do roku 1650.
A Magyar Királyság vármegyéi (1881–1920)
Abaúj-Torna ·  Alsó-Fehér ·  Arad ·  Árva ·  Bács-Bodrog ·  Baranya ·  Bars ·  Békés ·  Bereg ·  Beszterce-Naszód ·  Bihar ·  Borsod ·  Brassó ·  Csanád ·  Csík ·  Csongrád ·  Esztergom ·  Fejér ·  Fogaras ·  Gömör és Kishont ·  Győr ·  Hajdú ·  Háromszék ·  Heves ·  Hont ·  Hunyad ·  Jász-Nagykun-Szolnok ·  Kis-Küküllő ·  Kolozs ·  Komárom ·  Krassó-Szörény ·  Liptó ·  Máramaros ·  Maros-Torda ·  Moson ·  Nagy-Küküllő ·  Nógrád ·  Nyitra ·  Pest-Pilis-Solt-Kiskun ·  Pozsony ·  Sáros ·  Somogy ·  Sopron ·  Szabolcs ·  Szatmár ·  Szeben ·  Szepes ·  Szilágy ·  Szolnok-Doboka ·  Temes ·  Tolna ·  Torda-Aranyos ·  Torontál ·  Trencsén ·  Turóc ·  Udvarhely ·  Ugocsa ·  Ung ·  Vas ·  Veszprém ·  Zala ·  Zemplén ·  Zólyom
Belovár-Kőrös ·  Lika-Korbava ·  Modrus-Fiume ·  Pozsega ·  Szerém ·  Varasd ·  Verőce ·  Zágráb
A Magyar Királyság vármegyéinek listája (1881–1920)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Sáros_vármegye&oldid=23729465”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. március 31., 00:46
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.