fr fr hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu sv hu hu de hu hu zh hu fr hu en hu hu hu hu es hu es es en fr en ca en hu en hu en de fi ca hu de en en cs es hu pl id it es hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu ko hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu rm hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr en fr fr fr en fr ru ceb fr fr en ru hu fr fr fr fr en fr fr fr fr fr fr fr fr hu ca de fr fr fr fr fr fr fr fr fr hu fr hu als de hu fr fr fr fr fr fr fr el ce fr hu hu fr fr en fr ru fr fr fr de de de hu hu fr fr fr fr en fr zh de de fr de fr it hu oc fr fr fr fr fr fr oc ca oc fr da de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca fr fr en it fr fr fr fr fr pt hbs_lat en fr fr fr de fr en hu hu hu hu en ca de fr fr sv fr fr ru oc en fr en oc en fr en fr en ca en oc de oc hu hu en de en fr en fr en fr en fr en oc fr de en es fr oc fr de fr de en oc hu hu hu hu fr bg ro zh es pl uk uk hu es pt pt hu es lt es hu hu hu hu hu hu hu fr oc hu hu hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en hu de fr de de fr de de de de de hu de de en de de de hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu en fr fr fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr fr hu fr fr fr fr fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu fr en hu hu fr fr fr hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu fr sv hu hu hu hu hu hu hu hu en hu sv hu fr ru ru de en ru ru en en sv hu hu sk fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an da ar arz en pl az ku uz bcl de lt en ru sv bg bn br hbs_lat ca pt mhr id mzn it war hbs_lat vi cy da de fr el eo es et eu fa fi nn fr it da fy de gd lt gn de ku he hi hbs_lat tl hy hy it id fr es is it bn ja ka uz kk km ko ku pl cs it it lb it fr hu lo lt lv en ru ms en ml mr ms my mzn it ne nl nb nb fi tl fr ta pa cs es en pl pms pnb ps pt io ro ru bxr es jbo en hbs_lat en sk sl et sq hbs_lat sv hu en ta en th ceb tr tr oc en ug fy ur uz fi vi tr pl zh he es zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. október 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Montreal (egyértelműsítő lap)
Becenév: MTL, 5-1-4, Mount Real, Real City
Mottó: Concordia Salus („jólét a harmónia révén”)
A Wikimédia Commons tartalmaz Montréal témájú médiaállományokat.
A város az azonos nevű szigeten található az Ottawa és a Szent Lőrinc-folyó torkolatánál.
Magában Montréalban 2014-ben 1 698 062 fő élt, és még ugyanennyien az elővárosi régióban. Az agglomeráció 75 szigetből áll, amelyek közül Montréal a legnagyobb.
Montréalban rendezték meg az 1967-es világkiállítást és az 1976. évi nyári olimpiai játékokat.
A város a központja a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek, a Nemzetközi Légi Szállítási Szövetségnek és számos egyéb nemzetközi szervezetnek is.
A Montréal név valószínűleg a Mont-Royal névből származik, amely királyi hegyet jelent.
Havas montréali utca 2003 decemberében
Montréal Québec tartomány déli részén fekszik 275 km-re Québec várostól és 167 km-re Ottawától. Két folyó veszi körül a várost, az Ottawa-folyó és a Szent Lőrinc-folyó. Montréal legmagasabb pontja a 233 méter magas Mont Royal domb.
A városi kikötő a Szent Lőrinc-folyón átmenő tengeri út – a Nagy-tavak és az Atlanti-óceán között halad – egyik vége (Voie maritime du Saint-Laurent).[7] Montréal szigetén található a Mont Royal hegy három csúccsal.
Montréal a központja Montréal-metropolisznak (Communauté métropolitaine de Montréal). A várostól északra fekszik Laval, keletre Repentigny, délre Longueuil, Saint-Lambert, Brossard; nyugatra több kisebb település. A városban több anglofón enklávé is található: Westmount, Montréal-Quest, Hamstead, Côte Saint-Luc, Mont-Royal; továbbá van egy frankofón enklávé is: Montréal-Est.[8]
Montréalban több éghajlati terület jellemzője megfigyelhető, köztük a legjelentősebb a kontinentális éghajlat (Köppen-féle klasszikus éghajlatosztályozás Dfb).[9] Csapadékban bővelkedik: 2,25 méter hó és 900 mm eső esik évente. A statisztikák szerint a nyár nagyon csapadékos, de ugyanakkor ilyenkor süt a legtöbbet a Nap.
A leghidegebb hónap a január, amikor akár –15 °C is lehet, mivel nagyon szeles ez a hónap. A legmelegebb hónap a július, 26,3 °C is lehet.
A város időjárás-rekordjai: 1957. január 15-én –37,8 °C-ot mértek, ez volt a város történetében a leghidegebb, míg a legmelegebbet, 37,6 °C-ot 1975. augusztus 1-jén mérték.[10]
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Montréal már 1535 előtt is lakott volt, hiszen az indiánok Hochelaga (Hódok gátja) nevű települését Jacques Cartier már itt találta, ekkor hozzávetőlegesen 3500 lakosa volt. Cartier I. Ferenc francia király nevében birtokba vette a sziget, melynek a közepén egy hegy emelkedik. Valószínűleg e két elem kombinációjaként jött létre a neve is, „Mount Royal” azaz „Királyi hegy”. 1611-ben kereskedelmi állomást létesítettek itt, ekkorra az indiánok már elhagyták a települést. A várost Paul de Chomedey alapította 1642-ben. A telepesek a kapott földet a zord időjárás és az indián támadások közepette próbálták művelni. Montréal több családja vissza tudja vezetni eredetét a telepes időkig.
A település szépen fejlődött, s Montréal a nyugat kapujává vált. 1720-ban út épült Montréal és Québec között, így rendszeres postaszolgálatot is tudtak működtetni. Az angolok 1760-ban foglalták el a várost, majd 1775-ben hét hónapig amerikai megszállás alatt állt. 1784-ben itt alakult a North West Company, a Hudson’s Bay Company legnagyobb szőrmekereskedő vetélytársa, melyet 1821-ben magába olvasztott az erősebb előd. 1853-ban, a hatalmas tűzvészt követő évben megindult a rendszeres hajóforgalom Liverpool, s így Európa és Montréal között. 1959-ben nyílt meg a hajózható vízi út, a Szent Lőrinc-víziút Kanada és az Egyesült Államok közös vállalkozásaként, amely összeköti az Atlanti-óceánt a Nagy-tavak legtávolabbi végével, 3768 km hosszúságban. Ennek köszönhetően Montréal, bár 1600 km-re van az Atlanti-óceántól, Kanada egyik legnagyobb tengeri kikötőjének számít. Forgalmának több mint 60 százaléka tengerentúli kikötőkből származik és oda irányul, elsősorban európai, közel-keleti és afrikai kikötőkből.
Montréalban a lakosság kétharmada franciául beszél, a város Párizs után a második legnagyobb francia város. 1967-ben itt tartották a világkiállítást (Expo ’67), 1976-ban pedig a nyári olimpiai játékokat rendezték itt.
A városi tanács épülete (Hôtel de ville)
A városi tanács (conseil de ville) 64 főből áll (45 tanácsos és 19 körzeti vezető). A törvényeket ez készíti elő és hozza meg.
A városban 19 körzeti tanács (conseils d’arrondissement) van, amelyet a körzeti vezető képvisel a városi tanácsban. Ez a tanács határozza meg a körzettel kapcsolatos törvényeket, vitatja meg a kérdéseket.
Montréalban 19 kerület található:
Forrás : Grad Montréal Archiválva 2008. október 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
Montréal metropoliszban a kanadai statisztikai hivatal szerint 3 635 733 ember élt 2005-ben. Lakosságát tekintve Amerika 30., míg a világ 77. legnagyobb metropolisza. Montréal városban kb. másfél millió fő él.
A lakosság 68,8%-ának anyanyelve a francia, 12,3%-ának az angol, míg 18,9%-ának sem a francia, sem az angol nem anyanyelve. A migráció miatt a városban olaszul, németül, portugálul, spanyolul, görögül, románul, jiddisül, arabul, hindiül és kínaiul is beszélnek.
A Kanadai Statisztikai Hivatal szerint a lakosság többsége Európából származok, azon belül is francia, ír, angol és olasz területekről.[14] A négy legnagyobb etnikum 2001-ben a városban: kanadai (több generáción keresztül az országban él) 55,7% (1 885 085 fő), francia 26,6% (900 485 fő), olasz 6,6% (224 460 fő) és ír 4,7% (161 235 fő).
fehérek : 2 998 145 (83,5%)
feketék : 169 065 (4,7%)
arabok : 98 885 (2,8%)
latin-amerikaiak : 98 885 (2,1%)
kínaiak : 72 015 (2%)
Indiai szubkontinensről érkezők: 70 615 (2%)
délkelet-ázsiaiak : 44 965 (1,3%)
fülöp-szigetekeiek: 23 510 (0,7%)
nyugat-ázsiaiak : 14 520 (0,4%)
koreaiak : 4665 (0,1%)
A Notre-Dame de Montréal bazilika
Montréalban több templom is található, emiatt a 19. században a száztornyú városnak is hívták.
A lakosság 84%-a keresztény, azon belül a többség római katolikus. További kisebb vallások: iszlám, hinduizmus, zsidók, buddhizmus.
A Banque de Montréal épülete
Montréal az 1970-es évekig az ország legfontosabb városa volt gazdaságilag, amit később Toronto vett át. A 21. században a város ipari és kereskedelmi központ, ugyanakkor fontos kikötő is. A Nagy-tavak vidékén a második ipari központ, emiatt Kanada egyik fontos közlekedési csomópontja is.
A legfontosabb iparágak a városban a telekommunikáció, az aeronautika, a videójátékok, a faipar, a textilipar, a dohányipar. A legfontosabb ipari cégek: Bombardier, Hydro-Québec, BCE, Power Corporation, Kanadai Nemzeti Vasúttársaság, Banque Nationale du Canada, Air Canada, Alcan, SNC-Lavalin, Saputo, CGI, Quebecor, Domtar és Métro Richelieu.
Montréalban található tőzsde is, melyek nevei Bourse de Montréal és NASDAQ Canada. A város a központja a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek, a Nemzetközi Légi Szállítási Szövetségnek és számos egyéb nemzetközi szervezetnek is.
Tam-tams du mont Royal
Montréalban évente számtalan fesztivált rendeznek meg, a többségét nyáron. Az egyik legismertebb fesztivál a Nemzetközi jazzfesztivál, a Francofolie és a Komédia-Fesztivál. A jazzfesztivál idején több utcát is lezárnak a közlekedés elől. A Tam-tams du mont Royal spontán megrendezett esemény, amelyet nyáron rendeznek minden vasárnap.
A városi művészeti központ a Place des Arts, amely a Kortárs Művészetek Múzeumában található, ill. abban a pár színházban, amelyek a városban találhatók: Montréali Opera és Montréali Szimfonikus Zenekar.
Montréalban több történeti és archeológiai múzeum is található. A Mosoly Múzeumban rendezik meg a Mosoly-napot.
A legismertebb színházak a Théâtre Saint-Denis, a Théâtre du Rideau Vert és a Théâtre du Nouveau Monde.
A városban mind az angol, mind a francia nyelvű lakosok számára készültek emlékművek. A Ville-Marie társaság a Youville-téren állított fel emlékműveket.
A városban két neves francia háza is megtalálható: Antoine Laumet, aki Detroit városát alapította és René Robert Cavelier de La Salle, aki a Mississippit vizsgálta.
A városban több száz park, illetve egyéb zöldterület van. A legismertebb park a Mont-Royal, amelyet 1876-ban hoztak létre, területe 2 km². A terveket az amerikai Frederick Law Olmsted készítette a New York-i Central Park alapján.
Mont Royal A Mont-Royal park keleti oldala
Park Mont-Royal (1,90 km²)
Park Jean-Drapeau (2,09 km²)
Park René-Lévesque (0,14 km²)
Saint-Michel komplexum (1,92 km²)
Parc des Rapides (0,30 km²)
Park Jarry (0,36 km²)
Promenade Bellerive (0,22 km²)
Park Lafontaine (0,36 km²)
Park Angrignon (0,97 km²)
Park Maisonneuve (0,63 km²)
Cap Saint-Jacques (2,88 km²)
Île Bizard (2,01 km²)
Montréal fontos közlekedési csomópont. Egy 2003-as felmérés szerint a lakosság 33%-a használja munkába menet a tömegközlekedési eszközöket, 52,5%-a autóval, 8,2%-a gyalog megy.[16]
A városban két nemzetközi repülőtér található:
A metróhálózat 66 km hosszú és 68 állomással rendelkezik. Naponta 700 ezer fő utazik ezzel a közlekedési eszközzel. Montréal szigetén közlekedik a Szent Lőrinc-folyó és Laval város között.
A metrót 1966-ban, a következő évi világkiállítás jegyében adták át. Ez volt az első metró a világon, amely gumikerekeken közlekedik; a Michelin és a RATP tervezték őket.
Vasúti hálózatok a városban
Számos gyorsvonat van Montréalban, amelyek Toronto és Montréal, illetve Québec és Montréal között közlekednek. Az Amtrak az USA és Montréal között közlekedik.
Öt elővárosi vonal is van:
Montréal szigetén több autópálya is található:
40-es autópálya (Transzkanadai autópálya)
A 25-ös autópálya Lavalon halad keresztül, és Montréal szigetére az új hídon keresztül lehet átérni.[17]
Az autóbusz-hálózat kiterjedt: 169 nappali és 20 éjszakai járat van. Az első autóbuszjárat 1919. november 20-án indult el.
A montréali kikötő a sziget délkeleti részén található, és Vancouver után a második legfontosabb kikötő Kanadában. A kikötő a kis hajóktól kezdve az óceánjárókig mindenféle hajót képes befogadni. 2005-ben több mint 35 ezer utazó és 19 millió tonna áru érkezett a városba.[18]
A Montréali Québec Egyetem tornya
A városban négy egyetem található, és Észak-Amerikában Montréal városában tanul a legtöbb egyetemista. A 100 főre jutó egyetemisták száma 4,38 fő, míg Boston egy századdal lemarad 4,37 fővel.
A városban két francia nyelvű egyetem van, és a tartomány egész területéről érkeznek hallgatók az egyetemekre.
A Montréali Egyetem (Université de Montréal vagy UdeM) a tíz közül az egyik legnagyobb kanadai egyetem, a legfontosabb a tartományban. Ez az első francia nyelvű egyetem Montréalban, és a Sorbonne után a második a világon. Az egyetem karai:
École polytechnique de Montréal
Centre hospitalier de l'Université de Montréal (CHUM)
A Montréali Québec Egyetem (Université du Québec à Montréal vagy UQAM) a Québec Egyetem tagja. Karai:
École de design (UQAM)
École de langues (UQAM)
École supérieure de mode de Montréal (UQAM)
École de technologie supérieure (UQ)
École nationale d'administration publique (UQAM)
Institut national de la recherche scientifique (UQ)
A két angol nyelvű egyetemre az USA-ból is érkeznek diákok, akik Montréal Ville-Marie és Notre-Dame-de-Grâce városrészeiben laknak.
A Concordia Egyetem hivatalosan kétnyelvű intézmény. Az egyetem új épületét a 21. század elején kezdték el építeni.
A McGill Egyetem (McGill University) az ország egyik legrégebbi egyeteme, a Times Higher Education Supplement szerint a legjobb egyeteme is.
A város legkedveltebb sportja a jégkorong. A Montréal Canadiens első osztályú klub, amely eddig 24 alkalommal vihette haza a Stanley-kupát, 11-szer több alkalommal, mint a Toronto Maple Leafs.
A baseball is kedvelt játék Montréalban. 1960-ig a Royaux de Montréal volt a legsikeresebb városi klub. Az Expos de Montréal klub 1969 óta játszik a városban. Ez a klub 37 év után, 2005-ben Washingtonba telepedett át, és a nevét Washington Nationals-ra változtatta.
Az Alouettes de Montréal kanadai labdarúgócsapat a városban tevékenykedik. Két stadionban, a Percival-Molson és az Olimpiai Stadionban játszik.
A labdarúgó első ligában (United Soccer Leagues) játszó Impact de Montréal labdarúgócsapat a Saputo-stadionban játszik. 2007-ben az U20-as világbajnokságot az Olimpiai Stadionban rendezték meg.
A városban található a Circuit Gilles Villeneuve Formula–1-es pálya, amelyen 1982 és 2008 között rendeztek versenyt. A pálya a Notre-Dame-szigeten található.
Montréal rendezte az 1976. évi nyári olimpiai játékokat.
Sipos Péter, a Hungária együttes egykori basszusgitárosa
Ez a szócikk részben vagy egészben a Montreal című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Montréal című horvát Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
↑ Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census subdivisions (municipalities), 2006 and 2001 censuses - 100% data. Statistics Canada, 2006 Census of Population, 2007. március 13. [2012. május 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. március 13.)
↑ FNB71>71/662. (2010.VI.21.) FNB. Áf. Archiválva 2014. szeptember 11-i dátummal a Wayback Machine-ben „A Földrajzinév-bizottság úgy foglal állást, hogy az érettségi vizsga követelményeihez tartozó névanyag nyelvileg és helyesírásilag a következő formában helyes: ..., Montréal,...”
↑ /ˌmʌntriˈɑːl/ a helyi angol kiejtés szerint lehet /ˌmʌntriˈʌl/ vagy /ˌmɒntriˈɔːl/.
↑ LIVING IN CANADA: MONTREAL, QUEBEC. Abrams & Krochak - Canadian Immigration Lawyers. (Hozzáférés: 2009. november 4.)
↑ Participatory Democracy: Prospects for Democratizing Democracy. Montreal; New York: Black Rose Books, 292., 347. o.. ISBN 1551642247, ISBN 1551642255 (paperback) (2005). Hozzáférés ideje: 2009. június 5.
↑ The St. Lawrence River (engleski nyelven). Great Canadian Rivers, 2007. [2008. május 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 6.)
↑ Découpage du territoire montréalais en 2006 (francuski nyelven) (PDF). Montréal en statistiques. Ville de Montréal, 2006. [2010. február 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 6.)
↑ Canadian Climate Normals 1971-2000. (Hozzáférés: 2006. december 18.)
↑ a b Canadian Climate Normals 1971-2000. (Hozzáférés: 2006. december 18.)
↑ (franciául) Institut de la statistique du Québec: Tableau 2 - Langue maternelle et langues parlées à la maison, connaissance des langues officielles, 1996, 1991 et 1986 - Régions métropolitaines de recensement (PDF). [2012. március 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 7.)
↑ Language Spoken Most Often at Home (8), Language Spoken at Home on a Regular Basis (9), Sex (3) and Age Groups (15) for Population, for Canada, Provinces, Territories, Census Metropolitan Areas 1 and Census Agglomerations, 2001 Census - 20% Sample Data. Statistics Canada, 2001 Census of Population. [2012. március 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 7.)
↑ Population by language spoken most often at home and age groups, 2006 counts, for Canada and census metropolitan areas and census agglomerations – 20% sample data. [2012. március 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 7.)
↑ Statistique Canada Archiválva 2007. június 2-i dátummal a Wayback Machine-ben.
↑ Profils des communautés de 2006 - Région métropolitaine de recensement/Agglomération de recensement: Montréal (RMR)[halott link]
↑ Moyens de déplacement domicile - travail
↑ (franciául)Communiqué du gouvernement sur l’autoroute 25
↑ (franciául)Stranica Montréalske luke Archiválva 2010. augusztus 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ Sister Towns - MONTREAL. International Cooperation. Yerevan Municipality. [2008. május 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 20.)
↑ Window of Shanghai. Humanities and Social Sciences Library. McGill University, 2008. [2008. december 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 20.)
↑ Partner cities of Lyon and Greater Lyon. Grad Lyon. [2009. július 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 20.)
↑ Mairie de Paris: Les pactes d'amitié et de coopération. [2007. október 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 20.)
↑ mastindia.com: Little India Montreal!
↑ Sister City: The City of Montreal. International Relations Division, International Peace Promotion Department. Grad Hirošima, 2001. [2008. december 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 20.)
↑ Manila-Montreal Sister City Agreement Holds Potential for Better Cooperation. Filipini. [2008. január 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 20.)
↑ Busan News-Efforts increased for market exploration in N. America. Community > Notice. [2008. május 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 20.)
Gregory B. Gallagher. Útitárs Top 10 - Montreal és Québec. Panemex Kiadó (2008). ISBN 9639825130
Fehérdy Iván. Montreal. Panoráma Kiadó (1975)
Turizmusról információk Archiválva 2009. április 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
Montréal egyetlen magyar étterme
Riport Montreál egyetlen magyar éttermének tulajdonosával
Montreál hírei magyarul a "Kanada Világa - a kanadai magyar szó" hírportálon
Kanadai Magyar Hálózat | Montreáli magyar szervezetek, szolgáltatások, üzletek események apróhirdetés
Nézd meg a montréal címszót a Wikiszótárban!
ISNI: 0000 0001 2150 1478
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Montréal&oldid=25337614”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2022 januárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. október 5., 13:52
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.