hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu hu hu hu de es lb hu es hu hu hu hu hu hu hu hu de hu eo en de hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu ast hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
Habsburg–Lotaringiai-ház (ismert még mint Ausztria–Lotaringiai-ház, németül: Haus Habsburg-Lothringen, csehül: Habsbursko-lotrinská dynastie, olaszul: Gli Asburgo-Lorena), egy 1736-ban, a Habsburg-házból származó Mária Terézia uralkodónő és a Lotaringia-házból származó Ferenc István császár házasságával alapított uralkodócsalád, melynek tagjai többek között német-római és osztrák császárok, német, magyar és cseh királyok, valamint toscanai nagyhercegek voltak. A dinasztiának számos oldalága is volt, ilyen a Modena, Reggio és Ferrara hercegeit adó Habsburg–Estei ág, a Toscanai Nagyhercegség uralkodóit adó Habsburg–Toscanai ág, a Károly Lajos tescheni herceg által alapított úgynevezett „Hadvezérek ága”, valamint a magyar nádorokat is adó magyar ág. A ház leszármazottait megillette az osztrák főhercegi, valamint a magyar és cseh királyi hercegi titulus is.
Lotaringiai Ferenc István és Habsburg Mária Terézia
A Wikimédia Commons tartalmaz Habsburg–Lotaringiaiak témájú médiaállományokat.
Az uralkodócsaládból olyan magas rangú és ismert személyek kerültek ki mint Marie Antoinette francia királyné, Mária Karolina nápolyi és szicíliai királyné (Bonaparte Napóleon szerint „Európa legveszedelmesebb asszonya”), továbbá Károly Ambrus esztergomi érsek, József nádor, I. Ferenc József osztrák császár és magyar király, I. Miksa mexikói császár, Mária Krisztina spanyol királyné, Vitéz József Ágost magyar kormányzó valamint Habsburg Ottó is. Az uralkodóháznak ma is számos leszármazottja él, a család jelenlegi feje Habsburg Károly.
A Habsburg–Lotaringiai-ház Mária Terézia főhercegnő és I. (Lotaringiai) Ferenc házassága révén jött létre, a következőképpen: VI. Károly császárnak (III. Károly néven magyar királynak) nem született férfi utódja, ezért a magyar és cseh trónt leányára, Mária Terézia főhercegnőre hagyta a Pragmatica sanctio értelmében. Őt 1736-ban feleségül adta Lotaringiai Ferenc István herceghez, aki 1740-től Mária Terézia társuralkodója, 1745-től pedig Mária Terézia férjeként német-római császár lett haláláig, 1765-ig.
A Habsburg–Lotaringiai-ház uralma idején, 1806-ban megszűnt a Német-római Császárság és 1804-ben megalakult az Osztrák Császárság (az újonnan alapított Ausztriai-ház örökletes császársága), majd ebből 1867-ben az Osztrák–Magyar Monarchia. Ebből a házból származott az utolsó osztrák császár, I. Károly, aki IV. Károly néven az utolsó magyar király is volt. Az első világháborút követően a Monarchia részeire hullott szét. Részei más államokba tagolódtak be, vagy független államokká váltak. Az önálló utódállamok köztársaságokká váltak (Ausztria, Lengyelország, Csehszlovákia) vagy nemzeti királyságot alapítottak (Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, a később Jugoszlávia). Minden utódállamban (a Magyar Királyság kivételével) már 1918–19-ben kimondták a Habsburg–Lotaringiai-ház trónfosztását. A magyar nemzetgyűlés ezt 1921. november 6-án tette meg, két meghiúsított királypuccs után. IV. Károly király leszármazottai már nem uralkodnak, de többen közülük az európai politikai életben tevékenykednek, mint például Károly király fia, a 2011-ben elhunyt Habsburg Ottó tette.
II. József német-római császár (1741–1790), magyar ragadványnevén „a kalapos király”
Ferenc császár és király (1768–1835), aki az utolsó német-római és az első osztrák császár
Mária Lujza főhercegnő (1791–1847), Bonaparte Napóleon hitveseként francia császárné, később parmai és piacenzai uralkodó hercegnő
I. Ferenc József osztrák császár és magyar király (1830–1916), Ausztria–Magyarország első monarchája
Bővebben: Német királyok, Német-római császárok listája
Mária Terézia német-római császárné (1717–1780) ∞ Lotaringiai Ferenc István
II. József német-római császár (1741–1790) ∞ Bajorországi Mária Jozefa
II. Lipót német-római császár (1747–1792) ∞ Spanyolországi Mária Ludovika
II. Ferenc német-római császár (1768–1835) ∞ Bourbon–Szicíliai Mária Terézia
Bővebben: Osztrák császárok listája
II. Lipót német-római császár (1747–1792) ∞ Spanyolországi Mária Ludovika
I. Ferenc osztrák császár (1768–1835) ∞ Bourbon–Szicíliai Mária Terézia
V. Ferdinánd osztrák császár (1793–1875) ∞ Savoyai Mária Anna
Ferenc Károly osztrák főherceg (1802–1878) ∞ Bajorországi Zsófia Friderika
I. Ferenc József osztrák császár (1830–1916) ∞ Bajorországi Erzsébet
Rudolf osztrák trónörökös (1858–1889) ∞ Belgiumi Stefánia
Károly Lajos osztrák főherceg (1833–1896) ∞ Bourbon–Szicíliai Mária Annunciáta
Ferenc Ferdinánd osztrák trónörökös (1863–1914) ∞ Chotek Zsófia
Ottó Ferenc osztrák főherceg (1865–1906) ∞ Szászországi Mária Jozefa
I. Károly osztrák császár (1887–1922) ∞ Bourbon–Parmai Zita
Ottó osztrák trónörökös (1912–2011) ∞ Szász–Meiningeni Regina
Károly tituláris trónörökös (1961–) ∞ Thyssen–Bornemisza Franciska
Bővebben: Magyarország uralkodóinak listája
Mária Terézia német-római császárné, magyar királynő (1717–1780) ∞ Lotaringiai Ferenc István
II. József német-római császár, magyar király (1741–1790) ∞ Bajorországi Mária Jozefa
II. Lipót német-római császár, magyar király (1747–1792) ∞ Spanyolországi Mária Ludovika
Ferenc osztrák császár, magyar király (1768–1835) ∞ Bourbon–Szicíliai Mária Terézia
V. Ferdinánd osztrák császár, magyar király (1793–1875) ∞ Savoyai Mária Anna
Ferenc Károly osztrák főherceg (1802–1878) ∞ Bajorországi Zsófia Friderika
I. Ferenc József osztrák császár, magyar király (1830–1916) ∞ Bajorországi Erzsébet
Rudolf osztrák–magyar trónörökös (1858–1889) ∞ Belgiumi Stefánia
Károly Lajos osztrák főherceg (1833–1896) ∞ Bourbon–Szicíliai Mária Annunciáta
Ferenc Ferdinánd osztrák–magyar trónörökös (1863–1914) ∞ Chotek Zsófia
Ottó Ferenc osztrák főherceg (1865–1906) ∞ Szászországi Mária Jozefa
IV. Károly osztrák császár, magyar király (1887–1922) ∞ Bourbon–Parmai Zita
Ottó osztrák–magyar trónörökös (1912–2011) ∞ Szász–Meiningeni Regina
Károly tituláris trónörökös (1961–) ∞ Thyssen–Bornemisza Franciska
Bővebben: Toszkána uralkodóinak listája
I. Lipót lotaringiai herceg (1679–1729) ∞ Orléans-i Erzsébet Sarolta
II. Ferenc toscanai nagyherceg (1768–1835) ∞ Habsburg Mária Terézia
I. Péter Lipót toscanai nagyherceg (1640–1705) ∞ Spanyolországi Mária Ludovika
III. Ferdinánd toscanai nagyherceg (1640–1705) ∞ Bourbon–Szicíliai Lujza Mária
II. Lipót toscanai nagyherceg (1797–1870) ∞ Bourbon–Szicíliai Mária Antónia
IV. Ferdinánd toscanai nagyherceg (1835–1908) ∞ Bourbon–Parmai Aliz
Bővebben: Parma uralkodóinak listája
I. Ferenc osztrák császár (1768–1835) ∞ Bourbon–Szicíliai Mária Terézia
Mária Lujza parmai, piacenzai és guastallai uralkodó hercegnő (1791–1847)
Ferenc Károly osztrák főherceg (1802–1878) ∞ Bajorországi Zsófia Friderika
I. Miksa mexikói császár (1832–1867) ∞ Belgiumi Sarolta
A Habsburg–Lotaringiai-ház gegneológiája (angolul)
Történelemportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Habsburg–Lotaringiai-ház&oldid=24736892”
Utoljára szerkesztve 2022. március 4., 14:13-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. március 4., 14:13
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.