hu is hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu ca hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu sk is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu fr hu en hu hu hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu yue hbs_lat hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu fr de cs eo cs hbs_lat ca hu eo nds hu hu hu af es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu fr fr fr en fr nds hu hu eo hu de hu hu hu pl hu fr id hu hu ceb en is pt fr nl es da ms la hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk de hu lt hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es fr hu fr fr hu hu hu hu hu hu fr tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu sl hu hu hu it hbs_lat tr hu hu hu it fr tr hu da hu de hu hbs_lat hu pl hu hu hu ms hu hu hu fr cs hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu en it fi hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en tr hu hu eo hu hbs_lat eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs cs cs pl en hu de hu hu hu hu hu hu is hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu es hu hu pl id hu es hu pl cs hu it hu hu hu hu hu cs hu fi nl hu cs hu fr hu en fr is es hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu pt is hu hu hu es es hu hu hbs_lat pl hu hu it eo hu hu hu pl hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu en fr ca hu hu pl en it hu es hu hu en en de fr en en hu sv fr hu hu fr fr hu hu it hu fi hu pl lt sv hu hu hu hu nb fr hu sv cs fr io fr hbs_lat hu en cs de hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat de eo fa fr he it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. október 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Bánfalva lap ide irányít. Egyéb jelentéseihez lásd: Bánfalva (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Bánhorváti témájú médiaállományokat.
Bánhorváti község Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, a Kazincbarcikai járásban.
7.1.3 A kastély melletti református templom
A Bán-patak völgyében fekszik Kazincbarcika városától 10, Miskolctól 30 kilométerre, a Lázbérci Tájvédelmi Körzet közelében. A település a 26-os főutat a 25-össel összekötő út mentén fekszik Kazincbarcika felett.
A környező települések közül Nagybarca 3, Dédestapolcsány pedig 7 kilométerre található. A legközelebbi város a 10 kilométerre fekvő Kazincbarcika.
Nevét horvát telepesekről, illetve a településen átfolyó Bán-patakról kaphatta. Egy 18. századi forrásban szerepel először a maihoz hasonló formában, Bán Horváth alakban feljegyezve a község neve.
A település már a honfoglalás korában létezhetett, de először csak 1220-ban említik a Váradi regestrumban. Később villa Horvaut, majd Horuád, Horvát alakban is írják. Anjou-kori okmányokban "„Horváti”" néven szerepel. A 13. században a bélháromkúti apátság birtokához tartozott. A 14. században már temploma is volt.
A 16. században királyi tulajdon; a szarvaskői, majd az egri várhoz tartozott. Eger eleste után török hódoltság alá került. A 17. században a Szendrői várhoz tartozott. A 16. század végén a reformáció is teret hódított a településen. Bán-völgye nagyobb családjai közül a Bárius család a reformációhoz csatlakozott, ezzel magyarázható a református hit gyors elterjedése. 1544-től Bánhorvát egyházközség lett, amely saját önálló református egyházzal rendelkezett már 1528-ban. A 17. században a Bárius család kihalása után leányágon a Vay és a Fáy család, később pedig a Platthy és Szirmay család lettek a birtokosok.
A falusiak életében nagy szerepet játszott a szőlőművelés annak ellenére, hogy az évszázadok során a természeti csapások sok esetben tönkretették vagy el is pusztították a falu szőlőkultúráját.
A 19. század végén és a 20. század elején Bánhorváti bányásztelepüléssé vált.
Bánhorváti 1950-ben jött létre, amikor Bánhorvát egyesült a szomszédos Bánfalvával.
Az 1990-es választási eredmények: [4]
Varga Andrásné Terhes Edit
Az 1994. december 11-én megtartott választáson a 651 érvényesen leadott szavazatból, két jelölt közül 368 szavazatot szerzett meg, amivel 56,53 %-os eredményt ért el.[5]
Az 1998-as választási eredmények: [6]
A 2002-es választási eredmények: [7]
A 2006-os választási eredmények: [8]
A 2010. október 3-án megtartott választáson a 660 érvényesen leadott szavazatból, három jelölt közül 540 szavazatot szerzett meg, amivel 81,82 %-os eredményt ért el.[9]
A 2014. október 12-én megtartott választáson a 668 érvényesen leadott szavazatból, négy jelölt közül 359 szavazatot szerzett meg, amivel 53,74 %-os eredményt ért el.[10]
A 2019-es választási eredmények: [1]
A címer egy álló csücskös talpú, aranyszínű katonai aranypajzs, amelyet két részre oszt egy vékony kék hullámpólya. A felső részben zöld szőlőfürt és kék szőlőmetsző kés, az alsó részben pedig kék színű ék és kalapács látható. A pajzson egy összecsavart kék és aranyszínű tekercsen egy jobbra forduló fekete holló áll, melynek aranycsőre és lába van. Zöld bükkfaág látható a pajzstartó mindkét oldalán. A pajzs alatt egy szalag, BÁNHORVÁTI felirattal. A két részre osztott pajzs a két településre, Bánhorvátra és Bánfalvára utal, a szőlőfürt és a szőlőmetsző kés a településen folytatott szőlőművelésre vonatkozik. A vékony kék hullámpólya a Bán-patakot jelképezi, a településen folyt bányászatot pedig az ék és a kalapács. A Bárius családra utal a holló. A holló és címertartó bükkfaágak a természeti környezet értékeit is szimbolizálják.[11]
A település népességének változása:
2001-ben a településen a lakosságnak 98%-át magyar, a 2%-át cigány származású[12] emberek alkották.
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,5%-a magyarnak, 1,2% cigánynak, 0,3% lengyelnek mondta magát (8,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 34,8%, református 45,4%, görögkatolikus 1,1%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 4,6% (12,3% nem válaszolt).[13]
1769-ben épült Ráth Károly 1868-as közlése szerint. Az épület homlokzatának szélein Copf stílusú vázák, a templomtornyon illetve a homlokzaton ion falpillérek figyelhetőek meg. Belsejében a szentély egyenes záródású, és orgonakarzattal van ellátva. Szószéke copf stílusú. A főoltáron lévő oltárképet 1832-ben Danhauer festette Egerben. A festmény Szűz Mária bemutatását ábrázolja. Említést érdemel még a templomban található két nagyméretű vert és vésett barokk gyertyatartó, valamint egy csúcsíves pártával ellátott 16. századi kehely, melynek talpa 18. századi barokk stílusú. A hozzá tartozó copf stílusban épült római katolikus plébániaház 1805-ben épült.[14]
Őrtornyos volt eredetileg, amely már 1293-ban állt. Fagalériás toronnyal és ferde támpillérekkel épült a 16. században. 1789-ben nagyobbításra, átalakításra került sor. Kapukerete gótikus stílusú, befalazott; a templom déli bejárati előcsarnoka mellett található. 1700-ban festették az épület lapos deszkából készült famennyezetét, karzata 1790-ben került festésre, amely ornamentikus és alakos díszítésű. 1720-ban készített padjai szintén festettek. 1789–1790 között épült a templom kőszószéke. Úrasztala 1794-ben készült. Kegyszerei az 1600 és 1674 közötti időszakból valóak. A templom harangját 1621-ben készítették, viszont 1850-ben újraöntésre került sor, hasadás miatt. A templomudvaron található Kálvin-emlékművet a Reformáció 400 éves évfordulójára építtette az egyházközség akkori lelkipásztora, Lenkey Gyula, amelyet 1924. október 31-én avattak fel. Az emlékmű egy 4 méter magasan elhelyezett, vasbetonból készített turulmadarat jelképez, amelyet az Upponyi völgy sziklájából összegyűjtött kövekből formáltak meg.[15]
A kastély melletti református templom[szerkesztés]
A 17. században épült, a kastéllyal azonos barokk stílusban. A kastélyparktól egy feljáró választja el. A templom homlokzati toronnyal és két haranggal rendelkezik. 1823-ban készült festett famennyezete.[16]
A 17. században, barokk stílusban építették. A kastélynak több tulajdonosa is volt, a Bárius, a Fáy, a Vay, a Platthy, a Lónyai és a Vladár család váltotta egymást az idők során. A kastély parkját 120-150 évvel később alakították ki, amely teljes mértékben körbeöleli az épületet. A kastély magántulajdonban van, épülete magánjellegű rendezvények például: esküvők helyszínéül is szolgál. A kastély érdekessége, hogy Szent-György vonalon helyezkedik el.[17]
Megnyitására 1999. március 15-én került sor. A megnyitó beszéd megtartására Szert József pedagógust kérték fel. A múzeum szervezése és a benne található ritkaságszámba menő régiségek összegyűjtése Kárpáti Zoltán nyugdíjas pedagógus nevéhez fűződik, az ő munkájának eredménye a konyha, a háztartási eszközök tárolója valamint a paraszti tisztaszoba. A nagy kiállító teremben népi mesterségek eszközei, régi iskolai kellékek és egy polgári szoba részletei láthatóak.[18]
Az 1848-49-es szabadságharc emlékműve
Igó Aladár szobrászművész alkotása. Az emlékmű alkotóelemei a szabadságharc idején történteket szimbolikusan fejezik ki. A három emlékoszlop közül a bal oldali oszlop tetején a forradalom kezdetének éve, az 1848-as szám látható. A legmagasabb középső oszlopon a Kossuth-címer és az IN MEMORIAM felirat lett elhelyezve, jelezve ezzel az emlékezést a hősökre, valamint a győzelmekre, melyek Kossuth vezetése alatt történtek. Az 1849-es évszám olvasható a jobb oldali oszlopon, ez jelzi a szabadságharc hanyatlását és bukását. Egy kis táblán látható a nemzetőrök sapkája és a fegyverzetüket ábrázoló utánzat. Az emlékművet nyolc oszlop öleli körül, ez emlékeztet a fenyves alatt nyugvó nyolc hősre. Az emlékmű megtekinthető a Platthy-kastély és a református templom közötti téren.[19]
A Jardonka-tetőn fekszik, amely a Feketehegy (454 m) és a Kövesmálcsúcs (424 m) között húzódó gerincvonulat felső részén található délkeleti irányban. A gerincvonulat a Bán-patak völgyében ér véget a 33-as kilométerkőnél, a Bánhorvátiból Dédestapolcsány irányába vezető műútnál. A várdomb, amely bokrokkal és ritkás fákkal benőtt terület, 120 m magasságban fekszik a műúttól. Megművelt szántóföldek terülnek el körülötte minden irányban. A domb közepén található egy 3,5 m mély gödör, ennek oldalában több beásás látható. Terméskő borítja a mélyebb területet, a dombon omladék vagy falmaradvány nem található. A vár kővel falazott volt a lakosság szerint. A község útjának megépítéséhez az 1930-as években sok követ elhordtak innen. A kövek füstösek, kormosak voltak helyenként, ennek alapján a vár leégett. A várból a Berekalja erdőbe vezetett egy alagút is a Szamárkúthoz, itt a nyílást egy nagy kő zárja el. A vadnai és a dédesi várra jó kilátás nyílik a várdombról, illetve az Upponyi földvár is jól látható. Az egész Bán-völgye megtekinthető innen.[20]
A településről a kék kereszt turistajelzésen közelíthető meg[21] a közel 170 méter hosszú sziklaszoros,[22] melynek sziklái alatt Magyarország második leghosszabb összefüggő álbarlang-rendszere húzódik.
A római katolikus templom
Református templom a Platthy-kastély mellett
Az 1848-49-es szabadságharc emlékműve
↑ a b Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
↑ Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
↑ Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
↑ Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
↑ Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
↑ Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 6.)
↑ Bánhorváti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2015. május 17.)
↑ A nemzetiségi népesség száma településenként [halott link]
↑ Nagy Károly: Ózd város és környéke (47. oldal) ISBN 963-03-7729-2
↑ Bánhorváti.hu. [2012. március 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. május 23.)
↑ Kastélyutak.hu. [2007. május 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. március 14.)
↑ Nagy Károly: Ózd város és környéke 50-52. oldal ISBN 963-03-7729-2
↑ Nagy Károly: Ózd város és környéke 71-73. oldal ISBN 963-03-7729-2
↑ Földvár. [2012. március 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. május 26.)
↑ Szabó-tetői kilátó turistautak.hu
A Kazincbarcikai járás települései
Alacska ·  Alsótelekes ·  Bánhorváti ·  Berente ·  Dédestapolcsány ·  Felsőtelekes ·  Izsófalva ·  Kazincbarcika ·  Kurityán ·  Mályinka ·  Múcsony ·  Nagybarca ·  Ormosbánya ·  Rudabánya ·  Rudolftelep ·  Sajógalgóc ·  Sajóivánka ·  Sajókaza ·  Sajószentpéter ·  Szuhakálló ·  Tardona ·  Vadna
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bánhorváti&oldid=25332438”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2020 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. október 3., 12:27
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.