hu cs hu hu hu hu hu cs bo hu hu hu hu hu hu hu hu tr hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu cs hu cs bo hu sk hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu ms id hu hu fi hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu cs hu hu hu fr hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de hu hu hu hu hu hu hu hu de hbs_lat de en hu pl pt en de de en cs it de hu hu hu en en en en hu hu hu en hu hu cs hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en bo hbs_lat de it nl ru zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A kolostor romjai - 1993
Szongcen Gampo és Triszong Decen
A Wikimédia Commons tartalmaz Jerpa kolostor
Nyingmapa · Kagyüpa · Szakjapa· Gelugpa · Dzsonang · Rimé · Kadampa · Bon
Szkandha · Kozmológia · Szamszára
Újjászületés · Bodhiszattva · Dharma
Függő keletkezés · Karma
Dalai láma · Pancsen láma
Láma · Karmapa · Rinpocse
Gese · Tertön · Tulku
A megvilágosodás négy szintje · Ezoterikus buddhizmus
Tantrikus jóga · Páramiták
Meditáció · Világi gyakorlók
Curphu · Drepung · Dzogcsen · Dzsokhang · Ganden · Jerpa · Kumbum · Labrang · Mindrolling · Namgyal · Narthang · Necsung · Pabonka · Palcso · Ralung · Ramocse · Rato · Salu · Szakja · Szanga · Szera · Tasilhumpo · Tradruk
Csötrul dücsen · Dadzsjur · Loszár · Monlam imafesztivál · Sotön fesztivál
Mahájána szútrák · Nyingma Gyubum
Bardo tödol · Dzogcsen
Homokmandala · Tanka · Astamangala
Története · Időrend · Körvonalakban · Kulturális jegyek · Tárgymutató
A Jerpa kolostor (más néven: Brag Jer-pa, Drak Jerpa, Druk Jerpa, Dagyeba, Dajerpa és Trajerpa, tibeti: གཡེར་པ, wylie: Jerpa, kínai: 葉巴, pinjin: Jepa) a tibeti buddhizmus gelug iskolájának egyik kolostora Lhásza városától 16km-re északkeletre, amelyhez ősi meditációs barlangok is tartoznak, ezek 10km-re vannak a kolostortól. Az intézmény korábban 300 buddhista szerzetesnek adott otthont.[1] A mongol Geszer kán, a tíz világtáj ura is állítólag járt a völgyben, amelyről állítólag a sziklákban hagyott nyomai árulkodnak.
A kolostorhoz tartoznak kisebb szentélyek és elvonulási helyek, köztük a sziklabarlangok, amelyek Tibet legkorábbi meditációs helyei közé tartoznak, amelyek közül néhány már a buddhizmus Tibetbe való megérkezése előtt is hasonló spirituális célokra használtak. Az egyik legismertebb elvonulási helyszínt Szongcen Gampo (604–650) (hagyományosan a Jarlung-dinasztia 33. királya és az egyesített Tibet első császára) személyével kapcsoltak össze, aki maga is járt a helyszínen. Az itt található Dra Jerpa templomot az királyné, Monza Triucsam alapította.[2] A király két, külföldről származó felesége állítólag meditációkat végeztek a Peu Marszergyi és a Csögyel Puk templomokban. originated' Padmaszambhava, avagy Guru Rinpocse (8. század végétől 9. századig) szintén meditált a helyszínen, valamint tantrikus jógát is gyakorolt jóginijével, Jese Cögyallal. A Dava Puk templomban 9 hónap meditációt töltött, amelyet ma a három legfontosabb tudatszint elérési helyszín közé szoktak sorolni.[3] Miután Lhalung Pelgyi Dordzse 842-ben meggyilkolta a buddhista-ellenes bon császárt, Langdarmát, állítólag a helyszínen található egyik barlangban lelt menedéket, ahol azután 22 éven át meditált.[1][4][5]
A Jerpa ma is Közép-Tibet három legfontosabb meditációs helyszíne között szerepel. Guru Rinpocse sok tanítványa is ezt a helyszínt választotta gyakorlatához. Atísa (982 – 1054) sokszor tartott tanításokat ebben a völgyben.[6] Az elvonulási helyszíne ma már romokban áll, de a 19. században is még 300 buddhista szerzetes élt itt, és ez számított a Ramocse kolostor (Magasabb Szintű Tantrikus Főiskola) nyári helyszínének is.[3] A későbbi történetírások szerint Szongcen Gampo és Triszong Decen (756–797) templomokat alapítottak a Jerpa területén, és a 11. században felújítási munkálatokat végeztek az épületeken.[7][8] A hagyományok szerint szentélyt és sztúpát építettek, amikor Szongcen Gampo egyedüli fia, Gungri Gungcen megszületett (édesanyja: Mangza Tricham, Mang hercegnője).[9]
Az eredeti Jerpa kolostor fölött a gelug iskola vette át a hatalmat Congkapa (1357–1419) reformja után.[10] A 4. dalai láma (1589–1617) 1618-as halála után a Szera és a Drepung gelug kolostorok szerzetesei Lhászában fellázadtak a Cangpa-dinasztiával szemben. Azok, akiket nem öltek meg a Taklung kolostorban leltek menedékre. Khöntön rinpocse igyekezett meggyőzni a Szera szerzeteseit, hogy kerüljék az erőszakot, majd visszavonult a Jerpába, amíg a kedélyek le nem csillapodtak.[11] Ekkoriban vesztette el a Jerpa a vagyonát és a Taklung kolostor alá sorolták be.[12]
A 19. századtól egészen 1959-ig 300 szerzetes élt a Jerpa kolostorban. Szintén itt volt a gyutö rend tantrikus főiskolájának nyári rezidenciája.[10] A Drubde kolostort 1959-ben lerombolták.[13] A kulturális forradalom (1966–76) során a Jerpa teljes épületegyütteseit mindenestül a földig rombolták.[14]
Önkéntesek segítségével és adományokból néhány barlangtemplomot és a Jerpa kolostort később részben helyreállították.[14] Police came to Yerpa after the disturbances of October Az 1987-es zavargások idején a helyszínre érkezett a rendőrség és a templomkapukra figyelmeztetéseket helyeztek, hogy senki ne merjen „ellenforradalmi tevékenységeket folytatni”.[14] 1998-ban a kormány lerombolt egy sor kápolnát, amelyek engedély nélkül épültek. A kolostorban élő szerzetesek száma még 2008-ban is szigorú szabályozás alá tartozott.[13]
Szongcen Gampo király szobra a meditációs barlangjában a Jerpa-völgyben
Guru Rinpocse szobra a Jerpa-völgyi meditációs barlangjában
Geszer kán nyila ütötte lyukak
↑ a b Osada, Allwright & Kanamaru 2000, 99. o.
↑ Dorje 1999, 68–69. o.
↑ a b Dorje 1999, 141. o.
↑ Dowman 1988, 75. o.
↑ Gyaltsen 1996, 266. o.
↑ Dowman 1988, 73, 79. o.
↑ Richardson 1985, 144. o.
↑ Ancient Tibet 1986, 314–315. o.
↑ Gyaltsen 1996, 188–189. o.
↑ a b Dowman 1988, 79. o.
↑ 14th Dalai Lama, Lhundrub & Cabezón 2011, 42–43. o.
↑ Shakabpa 2009, 329. o.
↑ a b Kelly & Bellezza 2008, 140. o.
↑ a b c Schwartz 1996, 62. o.
A Wikimédia Commons tartalmaz Jerpa kolostor témájú médiaállományokat.
Meditation on the Nature of Mind. Simon and Schuster (2011. május 17.). ISBN 978-0-86171-628-9. Hozzáférés ideje: 2015. február 26.
Ancient Tibet: Research Materials from The Yeshe De Project. Dharma Publishing (1986)
Dorje, Gyurme. Footprint Tibet Handbook, 2 (1999)  Also published by NTC Publishing Group, Lincolnwood, Illinois, U.S.A. in 1999. ISBN 978-0-8442-2190-8; ISBN 0-8442-2190-2
Dowman, Keith. The Power-places of Central Tibet: The Pilgrim's Guide. London: Routledge & Kegan Paul, 73–79. o. (1988)
Gyaltsen, Sakyapa Sonam. The Clear Mirror: A Traditional Account of Tibet's Golden Age, Translated by McComas Taylor and Lama Choedak Yuthok, Ithaca, N.Y.: Snow Lion Publications (1996)
Historic Dra Yerpa Temple in Tibet. Global Times. Xinhua, 2012. szeptember 10. (Hozzáférés: 2015. február 7.)
Tibet. Ediz. Inglese. Lonely Planet (2008). ISBN 978-1-74104-569-7. Hozzáférés ideje: 2015. február 26.
Mapping the Tibetan World. Tokyo: Kotan Publishing (2000)  újranyomva: 2004
Richardson, H. E.. A Corpus of Early Tibetan Inscriptions. Royal Asiatic Society (1985)
Schwartz, Ronald D.. Circle Of Protest. Motilal Banarsidass Publishe (1996. január 1.). ISBN 978-81-208-1370-0. Hozzáférés ideje: 2015. február 26.
Shakabpa, Tsepon Wangchuk Deden. One Hundred Thousand Moons: An Advanced Political History of Tibet. BRILL (2009. október 6.). ISBN 90-04-17732-9. Hozzáférés ideje: 2015. február 26.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Jerpa_kolostor&oldid=24384636”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 15., 00:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.