hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu en hu hu en en de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Ober Ost: Ludendorff és Hindenburg birodalma | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
A grodnoi német parancsnokság (Lengyel Nemzeti Könyvtár; CC BY-SA 3.0 licensz)
Ober Ost: Ludendorff és Hindenburg birodalma
hadművelet, Hindenburg, Ludendorff, német, Ober Ost, orosz
A keleti fronton 1915 májusában kezdődött offenzíva júliusra már kiterjedt a Kelet-Poroszországgal határos orosz területekre is. A Pesti Napló haditudósításaiban feltűnő helységnevek közül Libau (Liepāja), majd Riga (ami ekkor még nem esett el, csak frontvárossá vált) jelezte, hogy a cári birodalom balti tartományainak déli része is német megszállás alá került. Vilmos császár csapatai keleti irányban is előretörtek, hamarosan a kezükbe került Vilnius (Wilna), Kaunas (Kowno) és Grodno. Amikor a front megszilárdult, a mai Lettország, Litvánia és Belarusz területéből nagyjából 110 ezer négyzetkilométer állt az ellenőrzésük alatt. A német hadsereg könnyedén elérte, hogy ne vezessenek be polgári megszállási rendszert, a három tartományra (Kurland, Litvánia, Białystok-Grodno) osztott vidéket közvetlenül a keleti hadsereg főparancsnoka (Oberbefehlshaber Ost) irányítása alá rendeljék. Ezt a pozíciót ekkor Paul von Hindenburg töltötte be, vezérkari főnöke Erich Ludendorff volt, a két kultikus figura lényegében személyes birodalmaként irányíthatta a csak Ober Ostnak „becézett” területet.
A Balti-tengertől Breszt-Litovszkig húzódó vidék legfőbb jellegzetessége változatossága volt, ami éles ellentétben állt a hatalmas és egynemű cári birodalomról alkotott képpel. A gyakran hatalmas kiterjedésű erdők váltakoztak néha kevéssé művelt rétekkel, szántókkal és legelőkkel, mindezt vizek sokasága tagolta, a gyakran egymástól távol, faházakból épült falvak mellett középkori várak és régi városok vegyültek új gyártelepekkel. Hasonlóan változatos volt a lakók nyelvi, vallási és kulturális összetétele is. Lengyel, német, lett, litván, orosz, ukrán, jiddis mellett néha még tatár szót is lehetett hallani; protestáns, katolikus és ortodox templomokban harangoztak, izraelita imaházakban énekeltek. A Német Birodalomból érkező katonák számára mindez egzotikus, szokatlan, különleges és „elmaradott” volt, ami határozott etnográfiai jellegű érdeklődést váltott ki belőlük. A hadvezetés számára viszont a terület feletti korlátlan uralom révén mindez erőforrást jelentett, amit a háború szolgálatába lehetett állítani, kialakítva egyúttal a leghatékonyabb megszállási rendszert.
A grodnoi német parancsnokság (Lengyel Nemzeti Könyvtár; CC BY-SA 3.0 licensz)
A megszállás egyik fontos kérdése a lakosság megbízhatósága volt. A cári kormányzat már nem sokkal a háború kitörése után szigorú ellenőrzést vezetett be a gyanús nemzetekhez tartozók (németek, lengyelek, zsidók) esetében, később tömeges áttelepítésük is megkezdődött. A német megszállók szemében ez mégsem tett senkit automatikusan megbízhatóvá, noha 1914 végén még úgy vélték, hogy a cári kormányzat által erőteljesen korlátozott zsidók lesznek a németek legfőbb támaszai. Végül a katonai kormányzat kiterjedt kulturális munkába kezdett a vidéken, ami ellentmondásos eredményhez vezetett. A hadsereg iskolákat alapított (bár a közép- és felső szintű oktatást korlátozta), színházakat állított fel, újságokat és folyóiratokat adott ki, múzeumokat és kiállításokat szervezett. Ezek sokszor többet nyújtottak, mint korábban a cári kormányzat intézményei, de ez azzal járt, hogy a német civilizáció felsőbbrendűségét is hirdették. Kötelező volt a német nyelv tanulása, és a német szellem nagyszerűségéről szóltak a kiállítások, a leggyakrabban játszott darab – Schiller „Wallenstein tábora” című drámája –, valamint az Ober Ost megjelenített „történelme” is.
Vilniusi árvaházi ebéd (Dán Nemzeti Könyvtár; CC BY-NC-ND 3.0 licensz)
Eközben megkezdődött a vidék kiaknázása. A területet alapvetően nyersanyagforrásnak tekintették, bár nagyobb városaiban nem jelentéktelen ipari kapacitások is voltak. A katonaság rekvirált, központosította az áruforgalmat, bővítette a közlekedési hálózatot, a postát és a távírót, mindezt persze a helybeliek munkára fogásával. Kiépült a közegészségügyi és köztisztasági hálózat, kiteljesítve a német kulturális missziót. A katonaság rendeletek sokaságát adta ki és mindent szabályozni, ellenőrizni akart. A polgári hatóságok hiányában ezt persze önkény kísérte, a németek gyarmatosítóként viselkedtek a helyiekkel.
Mindez azzal járt, hogy a németek számára a tér szemlélete is fokozatosan megváltozott. A Lengyelországtól keletre fekvő vidék hatalmas térségnek tűnt, ahol primitív népek élnek, és amit a német szellem képes lehet teljesen a maga képére formálni. Szabadon alakítható, kiüríthető és újratelepíthető. Amikor 1917-18-ban kitört a forradalom, ez már nem is lehetőség, hanem „parancsoló szükség” volt. A cári Oroszország összeomlása megerősítette a németek sztereotípiáit, ebből a nézőpontból pedig a bolsevik forradalom maga a megtestesült ázsiai veszedelem volt, amit csak úgy lehetett elhárítani, ha a németek megszervezik a Keletet. Bár a háború végén az Ober Ost is feloszlott, a nem túl távoli jövőben már felderengett Hitler Generalplan Ostja.
Libau katonai jelentősége = Pesti Napló, 1915. augusztus 9.
Vejas Gabriel Liulevicius: War Land on the Eastern Front: Culture, National Identity and German Occupation in World War I. Cambridge, 2000.
Annamarie H. Sammartino: The Impossible Border. Germany and the East 1914–1922. Ithaca–London, 2012.
Kai-Achim Klare: Ober Ost
Előző bejegyzés Bundahíradó – ellenségünk, a moly és a tetűKövetkező bejegyzés Örmény népirtás – örmény árulásként
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva