hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu pl hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar lt bg bn br ca hbs_lat da de el eo es eu fa fi fr lt he hy is it ja ko nl nb pl ps pt ro ru nb en sk sl et hbs_lat ta tr fy vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. október 11. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Fekete alakú kerámia (i. E. 550), amely Prometheust ábrázolja, büntetését töltve, oszlophoz kötve.
A hübrisz legismertebb bibliai példája, amikor Sátán lelkében megjelent a hübrisz, azaz a gőg és büszkeség, hogy ő több Istennél. Gustave Doré illusztrációja John Milton Elveszett paradicsom című művéhez
A hübrisz ókori görög fogalom, amelyet leginkább a gőg, elbizakodottság szóval szokták fordítani. Eredetileg túlkapást, áthágást jelöl, másvalaki szférájába ártva behatolást jelentett.
A klasszikus Athénben azonban konkrét büntetőjogi fogalom is volt: az olyan erőszakos cselekedeteket jelölték vele, amelyek célja kizárólag az áldozat megszégyenítése és megalázása volt, a saját felsőbbrendűség kimutatásáért. Erkölcsileg a legnagyobb bűnt jelentette: azt a bűnt, hogy az ember elfeledkezik az istenek elsőségéről, és önmagát hiszi mindenhatónak. A túlvilági lét szempontjából a vallási hagyomány szerint két morális választási lehetőség létezett: a szophroszüné azaz a jámborság erénye szerint élő ember túlvilági boldogságra számíthatott, ha viszont a hübrisz határozta meg magatartását, része az alvilági szenvedés lett.[1] Istenek közül Nemeszisz, a megtorlás istennője legfőképpen ezt büntette.
2 Görög irodalom és mitológia
A mai jogértelmezésünkkel ellentétben, ahol a bűncselekmény fogalma a tényállásra vonatkozik, az athéni hübrisztörvény „elsődlegesen nem sajátos cselekedetekkel és a belőlük származó károkkal foglalkozik, hanem inkább a mögöttük álló szándékkal; azzal a szándékkal, hogy szégyent és következésképpen a becsület elvesztését idézzék elő.”[2] Mivel az elkövető nemcsak az áldozatot, hanem a társadalmi rendet is megsértette, a büntetésnek nyilvánosnak kellett lennie.
Azokban az esetekben, amelyek során hübrisz miatt emeltek vádat, az alábbi közös vonások lelhetők fel:
Az áldozat megalázása vagy megszégyenítése súlyosabb volt, mint maga a fizikai bántalom.
Az elkövető nem tett szert nyereségre, vagy a nyereség mértéke igen csekély volt.
A két leghíresebb hübrisz-vád Démoszthenész beszédeiben maradt fenn: az egyik a Meidiászé, aki arculütötte Démoszthenészt a színházban, a másik pedig Konóné, aki fia és barátai társaságában részegen belekötött egy emberbe.
Görög irodalom és mitológia[szerkesztés]
Héraklész, Prométheusz, Ikarosz, Niobé, Arakhné, Bellerophón
Az Iliasz I. énekében a szó Agamemnónra, a görög fővezérre vonatkoztatva bukkan fel, aki először megsérti Apollón papját (lányát nem akarja visszaadni neki), majd Akhilleusznak a zsákmányrészét követeli. Pallasz Athéné közbelép, hogy megfékezze Akhilleuszt. Az istennőt a sértett Akhilleusz így vonja kérdőre:
„Pajzstartó Zeusz lánya, miért jöttél ide ismét?
Tán, hogy dölyfét lásd Agamemnón Átreidésznak?”
Az Odüsszeiában Pénelopé kérőivel kapcsolatban fordul elő a szó, akik Odüsszeusz távollétében házában dőzsölnek és vagyonát pusztítják :
(a kérők) „szörnyű dölyfe az érc égboltig is elhat”
Mivel ez a magatartás nem csak az emberi, hanem az örök normákat is sérti, természetes, hogy a kérőkkel való leszámolás után Odüsszeusz idős apja az isteni igazságszolgáltatást látja végkifejletben:
„Zeusz atya, éltek még az Olümposzon, isteneink, ti,
hogyha elérte a hetyke kevély kérőket a bosszú.”
Aiszkhülosz Perzsák című műve szerint (i. e. 472) perzsák mérhetetlen hübriszük miatt szenvedtek vereséget a görögöktől:
„A hullatornyok néma szóval hirdetik
a harmadik méd nemzedék szemének is:
mértéktelen ne szőjön az ember terveket.
A gőg, virágozván, csapás-kalászt terem,
s arat belőle keserű sirámokat.”
A fenti sorokban megjelenő metafora azt érzékelteti, hogy a bűn (hübrisz) és bűnhődés ugyanolyan szoros kapcsolatban áll, mint a virág és termés.
Oidipusz / Oidipusz király
A hübrisz a Biblia szerint nem egy a bűnök közül, hanem a bűn a maga teljes formájában (Ez 28,12–19), vagyis az embernek az isteni központtól önmagához való odafordulása. Törvényt szab, ahelyett, hogy alkalmazkodna hozzá.[3]
Ézs 13,11: És meglátogatom a földön a bűnt, és a gonoszokon vétküket, és megszüntetem az istentelenek kevélységét, és az erőszakoskodóknak gőgjét megalázom.
↑ Horváth Pál: Vallástörténet. [2007. április 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. április 29.)
↑ Murray, Oswyn: The Solonian law of hubris. In: Nomos. Essays in Athenian Law, Politics and Society, Ed. Cartledge, Paul – Millett, Paul – Todd, Stephen. Cambridge University Press, 1990.
↑ Hegyi András: A misszió isteni megbízás, emberi feladat, de egyben kísértés is, Szolgatárs, Baptista lelkészi szakfolyóirat, a Magyarországi Baptista Egyház lapja, 2007/1
Aiszkhülosz drámái. Ford. Devecseri Gábor, Jánosy István, Kerényi Grácia, Trencsényi-Waldapfel Imre. Európa Könyvkiadó, Budapest, 1996.
Homérosz: Iliász. Ford. Devecseri Gábor, Budapest, 1990.
Homérosz: Odüsszeia. Ford. Devecseri Gábor. Budapest, 1990.
Szophoklész drámái. Ford. Babits Mihály, Devecseri Gábor, Jánosy István, Kerényi Grácia. Európa Könyvkiadó, Budapest, 1983
Fisher, Nick: The law of hubris in Athens. In: Nomos. Essays in Athenian Law, Politics and Society, Ed. Cartledge, Paul – Millett, Paul – Todd, Stephen. Cambridge University Press, 1990.
Frisk, Hjalmar: Griechisches Etimologisches Wörterbuch. Vol. II. Heidelberg, 1970.
Ez az ókori témájú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Ókorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hübrisz&oldid=24291588”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. október 11., 00:44
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.