fr en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu fr hu en hu hu hu en pt id hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en en en hu hu en en en hu hu en cs de hu hu en fr en fr en fr en fr en en en it fr en hu en fr en fr hu hu fr hu hu hu en hu hu hu en en de hu en hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar hbs_lat ca hbs_lat da de el eo es eu fa fi fr lt he hbs_lat is it ja ka ko fr lt ml ms nl nb nb pl pnb pt ro ru hbs_lat sk hbs_lat sv th tr fy vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 17.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Apple I-es a tulajdonosa által készített egyedi fa burkolatban és felépítésben.
1976. április 11.–1977. szeptember 30.
MOS 6502 @ 1,023 MHz
bővíthető volt 8 KB vagy 48 KB-ra, bővítő kártya használatával
Firmware a ROM-ban (HEX), Apple BASIC
40×24 karakter, hardveresen megvalósított scroll-ozás
A Wikimédia Commons tartalmaz Apple I (Apple-1) témájú médiaállományokat.
Az Apple I vagy Apple-1 (kezdetben csak Apple Computer) személyi számítógépet Steve Wozniak tervezte 1975-ben és 1976-ban kezdték árusítani. E készülék üzleti értékesítésére hozták létre az Apple Computer céget és az Apple I, valamint továbbfejlesztett változata, az Apple II alapozta meg a cég későbbi sikereit.
2 Az Apple I kultusza
1975. március 5-én megalakult a főképp elektronikai amatőrök tapasztalatcseréjét segítő Homebrew Computer Club(en), aminek első találkozójára Wozniak is ellátogatott. Később úgy említi ezt az eseményt, hogy; „életem egyik legfontosabb éjszakája volt”. Ekkor ismerte meg az új Altair számítógépet és részletes betekintést nyert a mikroprocesszor specifikációjába. Aznap éjszaka kezdte el tervezni saját számítógépét. Elsőnek a technikailag legmegfelelőbb Intel 8080-as processzort szerette volna használni, de ez akkoriban megfizethetetlen volt számára. Egy munkatársa a HP-nál tudott szerezni Motorola 6800-as processzort 40 dollárét, de végül a fele összegbe kerülő MOS 6502-est választotta. A munkahelyén hónapokig tartó tervezéssel kezdte megalkotni a gépet és írni az üzemelést biztosító szoftvert.
A Jobs család Los Altos-i otthona és a garázs, ahol a szerelés történt.
1975. június 29-én sikerült elérnie, hogy a billentyűzeten lenyomott betű megjelent egy közönséges képernyőn. Wozniak barátját, Steve Jobsot lenyűgözték az elért eredmények, aki ezután segített az alkatrészek beszerzésében. Jobsszal bemutatták a Wozniak tervezte gépet a Homebrew Computer Club-ban is. Wozniak szándéka – és a klub szelleme szerint – ingyen rendelkezésre bocsátotta volna a terveit a tagoknak, de Jobs ellenzte az ötletet. Meggyőzte Wozniakot, hogy inkább gyártsanak le néhány készre tervezett nyomtatott áramkört és kezdjék azokat árusítani. Wozniak végül beleegyezett a kereskedelmi értékesítésbe és az ahhoz szükséges cégalapításba. Wozniak becsülete úgy diktálta, hogy mivel a gépet a HP-nál fejlesztette, így nekik ajánlja fel elsőnek, de a HP-t nem érdekelte az amatőröknek készült termék. Így 1976. április 1-jén mindhárman aláírták az Apple Computer alapító okiratait.
Elsőnek a Homebrew Computer Club-ban próbálták értékesíteni a készre tervezett nyomtatott áramkör lapokat, de lanyha volt az érdeklődés, hiszen népszerűbb volt az Intel processzor a MOS-énál, amire Wozniak alapozta gépét. Végül felkeltették Paul Terrell figyelmét, aki 1975-ben nyitott számítógépboltot. Jobs leszervezte az üzletet és Terrell feltétele annyi volt, hogy 50 db teljesen összeszerelt gépet venne át, darabját 500 dollárért, így ő lett az Apple első viszonteladója. A rendelés teljesítéséhez 15 ezer dollár értékű alkatrészekre volt szükség, amit Jobs csak nehezen tudott megszerezni. A megrendelés teljesítésére egy hónapjuk volt és az összeszerelést Jobsék garázsában végezték barátok és Jobs mostohahúga közreműködésével.
Az Apple I. se tápegységgel, se monitorral, se burkolattal, de még billentyűzettel sem rendelkezett, csak a készre szerelt áramköri lap volt a szükséges csatlakozóhelyekkel. Terrell, habár kidolgozottabb terméket várt, végül is átvette őket. A cég az 50 darabos megrendelés teljesítéséből újabb készülékeket tudott gyártani, így közvetlenül is értékesítettek gépeket 666,66 dollárért. Az ár sátáni jelentéséről Wozniak és Jobs nem tudtak, – amíg nem érkeztek panaszok –, ők inkább az ismétlődő számsor szépségét látták benne. A gépet bemutatták az 1976-os Interface Age magazinban is. 1977-ben aztán a gép ára már csak 475 dollár volt.[1]
Habár a számítástechnika történetében fontos az Apple I személyi számítógép, de a tömeges közönségsikert a továbbfejlesztett és kiforrottabb Apple II érte el. Tanulva a tapasztalatokból és értékelve a visszajelzéseket a jóval átgondoltabb és továbbfejlesztett új gépváltozat gyorsan megjelent, így az Apple I-es értékesítése – akkoriban rövid időnek számító – kevesebb, mint két éven belül (1977-ben) befejeződött. A gép a ma ismert „Apple I” elnevezést értelemszerűen később, az Apple II tervezésének megkezdésekor nyerte el.
Az Apple I kultusza[szerkesztés]
Az Apple I nem csupán elektro- és komputertechnika-történeti különlegesség – ami csupán alig kétszáz példányban készült el –, hanem relikvia is, mint az Apple cég legendás első terméke. Ráadásul ezen modellek összeszerelése kézzel történt, amit részben maguk a cégalapítók végeztek el. Az erős marketing és Steve Jobs karizmatikus személyisége olyan hatással bírt, amit többször már valláshoz hasonló mechanizmusúnak tituláltak.[2][3][4] Ezen okok miatt komoly érdeklődés van a még működő példányokra az aukciós kereskedelemben. 1999-ben 50 000 dollárért kelt el egy példány,[5] majd 2010-ben jelentősen felértékelődött, ugyanis egy olyan példány került eladásra a Christie's aukciós házban, aminek még megvolt az eredeti csomagolása, egy Steve Jobstól származó aláírt levéllel együtt. Így a megnövekedett eszmei érték miatt a gép végül 210 000 dollárért kelt el.[6] 2012-ben pedig egy német aukciós ház által 500 000 euróért vagyis közel 650 000 dollárért adtak el egy korai példányt.[7][8] 2013-ban a szakmának nagyjából 50 megmaradt példányról volt tudomása, amelyből mindössze hat volt működőképes.[9]
A keresletet felismerve az átlagos keresetű rajongók számára 2003 óta megvásárolható az Apple I másolata is 200 dollárért, „replica 1” néven.[10]
Az Apple I felépítése.
Az Apple I esetén a cég még semmilyen egyedi Apple perifériát nem fejlesztett és így nem is értékesített a számítógéphez. A felhasználóknak nem csak tápegységről és burkolatról kellett maguknak gondoskodniuk, hanem a billentyűzetről (ASCII), a monitorról és igény esetén a kazettás rögzítőeszközről is. Habár a nyilvánvaló hiányos szolgáltatásokat pótolták a következő modellnél, az Apple I nagyszerűsége az volt, hogy a kiegészítők esetén nem volt szükség drága és speciális eszközökre.
Monitornak (a később népszerű C64-hez hasonlóan) elég volt egy olcsó (kompozit) TV készülék, ami minden háztartásban megtalálható volt.
Később lehetővé vált 72 dollárért egy opcionális csatlakozó kártyát venni, ún. Apple Cassette Interface (ACI) amely segítségével a géphez kapcsolható volt egy közönséges kazettás magnó felvevő készülék. Ezáltal aztán rögzíthetőek voltak adatok, ami fontos kiegészítő volt, hiszen az Apple I nem rendelkezett beépített adatrögzítő egységgel. Habár elvileg bármely felvételre alkalmas kazettás magnó megfelelt a célra, de a melléket használati utasításban praktikus tanácsokkal látták el a vásárlókat. Kiemelten javasolták a Panasonic RQ2102-es modell használatát, ami kevesebb mint 40 dollár volt akkoriban és praktikussági okokból a számláló fontosságára is felhívták a figyelmet, hogy az adatok helye lokalizálható legyen a magnókazettán.[11][12]
A Wikimédia Commons tartalmaz Apple I témájú médiaállományokat.
Apple I használati utasítás fénymásolata
Gregg Williams, Rob Moore: The Apple Story, Part 1: Early History (angol nyelven). Byte, 1984. december. (Hozzáférés: 2012) : Byte magazin interjú Steve Wozniakkal, benne az Apple I gép tervezésének részleteivel.
Videó az Apple I-ről
↑ April 1977 Price List
↑ Apple is a new religion, and Steve Jobs was its high priest (Az Apple egy új vallás és Steve Jobs a főpapja)
↑ Az Apple-rajongók agya olyan, mint a vallási fanatikusoké
↑ Az Apple hasonlít egy valláshoz
↑ Auction of Apple's first computer expected to top $160k
↑ First Apple computer fetches £130,000 at auction
↑ Computer "Apple 1" sold at auction for half Million Euros! The Record
↑ Rekord áron kelt el az első Apple számítógép [halott link]
↑ Rekordáron kelt el az első Apple
↑ Apple Cassette Interface Notes
↑ ACI User manual
Walter Isaacson, Steve Jobs életrajza, HVG Kiadói Rt. – 2011, ISBN 9789633040652
Apple I · Apple II-sorozat (II, II Plus, II Europlus, II J-Plus) · IIe-sorozat (IIe, IIe Card a Macintosh LC-sorozatnak) · IIc-sorozat (IIc, IIc Plus) · IIGS · Apple III-sorozat (Apple III, III Plus)
Lisa ·  Lisa 2 ·  Macintosh XL
128K · 512K (512K, 512Ke) · Plus · SE (SE, SE FDHD) · SE/30 · Classic · Classic II (Performa 200) · Color Classic (Performa 250) · Color Classic II (Performa 275)
II · IIx · IIcx · IIci · IIfx · IIsi · IIvi (Performa 600) · IIvx
LC-sorozat (LC II (Performa 400–410), LC III (Performa 450), LC III+ (Performa 460–467)) · LC 500-sorozat (LC 520 (Performa 520, Macintosh TV), LC 550 (Performa 550–560), LC 575 (Performa 575–578), LC 580 (Performa 580)) · 5200/5300 LC-sorozat (5200 LC (Performa 5200–5220), 5260 (Performa 5260–5280), 5300 LC (Performa 5300–5320))
700 · 900 · 950 (AWS 95) · 800 (AWS 80) · 840AV · 610 (Centris 610, AWS 60) · 650 (Centris 650) · 660AV (Centris 660AV) · 605 (LC 475, Performa 475, 476) · 630 (LC 630, Performa 630–640)
Macintosh Portable · 100-sorozat (100, 140, 170, 145, 160, 180, 165, 145B, 165c, 180c, 150) · Duo-sorozat (210, 230, 250, 270c, 280, 280c, 2300c, Duo Dock) · 500-sorozat (520, 520c, 540, 540c, 550c) · 190-sorozat (190, 190cs) · 5300-sorozat (5300, 5300cs, 5300c, 5300ce) · 1400-sorozat (1400c, 1400cs) · 3400c · 2400c · G3
6100 (Performa 6110–6118), AWS 6150) · 7100 · 8100 (AWS 8150) · AWS 9150 · 5000-sorozat (5200 LC, (Performa 5215CD), 5260, 5300 LC, 5400, 5500) · 6200/6300-sorozat (6200, (Performa 6200–6230), 6300 (Performa 6260–6360)) · 9500 · 7200 (AWS 7250) · 7500 · 8500 (AWS 8550) · 5400 (Performa 5400–5440) · 7600 · 6400 (Performa 6400, 6410, 6420) · 4400 (7220) · 5500 · 6500 · 7300 (AWS 7350) · 8600 · 9600 (AWS 9650) · G3 · Twentieth Anniversary Mac
Monitor III · Monitor II · Monitor IIc · AppleColor Composite IIe · AppleColor magas felbontású RGB · Macintosh Color · AudioVision 14 · Multiple Scan 14 · ColorSync 750
Floppy-meghajtók (Apple II és III, Macintosh) · Merevlemezek (ProFile, Hard Disk 20, Hard Disk 20SC) · Optikai meghajtók (AppleCD, PowerCD)
Külső billentyűzetek (Numeric Keypad IIe, Lisa Keyboard, Macintosh Keyboard, Macintosh Numeric Keypad, Macintosh Plus Keyboard, ADB Keyboard, Standard Keyboard, Extended, Apple Keyboard II, Extended Keyboard II, Adjustable, Newton Keyboard, Apple Design Keyboard, Twentieth Anniversary Mac Keyboard) · Egerek (Lisa, Macintosh, Mouse IIc, AppleMouse II, Apple Mouse, Mouse IIe, ADB Mouse, ADB Mouse II) · Egérszármazékok (Apple II grafikus tábla, Joystick) · Scanner · OneScanner · Color OneScanner (Color OneScanner, 600/27) · QuickTake kamerák (100, 150, 200) · QuickTime távkonferenciás eszköz
Apple II kommunikációs kártya · Apple modemek · LocalTalk hálózati adapter · Kommunikációs kártyák · GeoPort Telecom adapterek
Thermal (Silentype, Thermal Printer, Scribe Printer) ·  Impact (Dot Matrix Printer, Letter Quality Printer, ImageWriter, ImageWriter II, ImageWriter LQ) · LaserWriter (LaserWriter, Plus, IISC, IINT, IINTX, IIf, IIg, 4/600 PS, 16/600 PS, 12/640 PS, 8500) ·  Plotter (410 Color Plotter) ·  Personal LaserWriter (SC, LS, NT, NTR, 300, 320) · LaserWriter Pro (600, 630, 810) · LaserWriter Select (300, 310, 360) · Color LaserWriter (12/600 PS, 12/660 PS) · StyleWriter (StyleWriter, II, 1200, Portable) · Color Printer · Color StyleWriter (Pro, 2400, 2200, 1500, 2500, 4100, 4500, 6500)
MessagePad (100, 110, 120, 130, 2000, 2100) · eMate 300
Paladin · AppleDesign Powered Speakers · Interactive Television Box · Pippin
Informatikai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Apple_I&oldid=25106955”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 februárjából
Lefordítandó cikkekre való utalást tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 17., 17:19
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.