fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu ca hu es hu hu hu hu hu en hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu sk hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en oc oc fr oc oc fr fr oc fr oc fr zh ca de fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat la la hbs_lat en hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Novi Grad (Oprisavci) – Wikipédia
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Novi Grad (egyértelműsítő lap).
Novi Grad (1910-ig Novigrad, majd 1971-ig Novigrad na Savi) falu Horvátországban, Bród-Szávamente megyében. Közigazgatásilag Oprisavcihoz tartozik.
Bród központjától légvonalban 27, közúton 35 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 10, közúton 15 km-re délkeletre, Szlavónia középső részén, a Száva bal partján, Prnjavor és Jaruge között fekszik.
Területe már ősidők óta lakott volt. A település és a Száva medre között az i. e. 1300 és 750 között virágzott urnamezős kultúra településének maradványait tárták fel. Két, téglalap alaprajzú ház alapjait találták meg és a sok lelet közül érdemes kiemelni a bronztűket és az öntőformákat, melyeket a bronztárgyak öntésére használtak. Az előkerült cseréptöredékek a Baiedorf-Velatice kultúrkörhöz tartoznak.
A falu területe a 15. századig az innen keletre fekvő Kosztromán várához tartozott, mely kezdetben a johanniták, majd a Beriszló család birtoka volt. Novi Grad maga 1408-ban szerepel először írásos forrásban. 1500 körül a Beriszló család várat építtetett ide, melyet Novigradnak, azaz Újvárnak nevezett el. A török 1536-ban szállta meg és a várat lerombolta. 1545-ben „Varoš Novi” néven szerepel a török defterben. A török uralom idején is megmaradt katolikus horvát lakossága, a Száván pedig rév működött, melyen sok új betelepülőt szállítottak át a folyó északi oldalára.
Az egyházi vizitáció jelentése 1730-ban 25 házzal és egy Keresztelő Szent János kápolnával említi. 1746-ban 18 háza és 105 katolikus lakosa volt. 1758-ban egy Szent Vidnek szentelt fakápolnát említenek itt. 1760-ban a faluban 19 katolikus ház állt, melyekben 23 család élt 134 katolikus lakossal.[2] A katonai igazgatás bevezetése után a bródi határőrezredhez, egyházilag pedig a svilaji plébániához tartozott. A Mlin és Petraševac nevű őrtornyok között a Száván több hajómalom működött.
Az első katonai felmérés térképén „Novigrad” néven található. Lipszky János 1808-ban Budán kiadott repertóriumában „Novigrad” néven szerepel.[3] Nagy Lajos 1829-ben kiadott művében „Novigrad” néven 40 házzal, 198 katolikus és 8 ortodox vallású lakossal találjuk.[4] A katonai közigazgatás megszüntetése után 1871-ben Pozsega vármegyéhez csatolták.
A településnek 1857-ben 242, 1910-ben 309 lakosa volt. Pozsega vármegye Bródi járásának része volt. Az 1910-es népszámlálás adatai szerint lakosságának 95%-a horvát, anyanyelvű volt. Az első világháború után 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később (1929-ben) Jugoszlávia része lett. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. 1991-ben lakosságának 99%-a horvát nemzetiségű volt. 2011-ben a településnek 303 lakosa volt.
A Gradine nevű régészeti lelőhely mintegy 1 km hosszan terüle el a Száva partján, a folyó medre és a falu között. Az ősi település a megállapítások szerint az urnamezős kultúra kezdetétől (1. fázis) a fiatalabb periódusig (IV. Fázis), az abszolút időrendi skálán i. e. 1300-ban és i. e. 750 között létezett. Nagyjából téglalap alakú elrendezésű volt. A számos lelet közül érdemes megemlíteni a bronztűket és az üreges fejsze öntésére szolgáló öntőformákat. A kerámiák tipológiai jellemzői alapján a Baiedorf - Velatice kulturális körhöz tartozott.[7]
A helyi kulturális élet fő szervezője a KUD „Ban Berislavić” kulturális és művészeti egyesület. Az egyesület rendezi minden év júniusának harmadik hétvégéjén a „Novogradska ivanjska noć” (Novigradi Szent Iván éj) fesztivált.
A településen az oprisavci Stjepan Radić elemi iskola alsó tagozatos területi iskolája működik.
Az NK Omladinac Novi Grad labdarúgócsapata a megyei 3. ligában szerepel.
↑ Andrija Zirdum: Počeci naselja i stanovništvo brodskog i gradiškog kraja 1698-1991. Slavonski Brod, 2001.
↑ Lipszky János: Repertorium locorum obiectorumque: in XII. tabulis Mappae regnorum....465. o.
↑ Nagy Lajos: Notitiae politico-geographico-statisticae inclyti regni Hungariae, partiumque eidem adnexarum Buda, 1829. 145. o.
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-1709.
A község honlapja (horvátul)
Andrija Zirdum: Počeci naselja i stanovništvo brodskog i gradiškog kraja 1698-1991. Slavonski Brod, 2001. (horvátul)
A község kulturális emlékei (horvátul)
Az első katonai felmérés térképe
Az elemi iskola honlapja (horvátul)
A megye turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
Bród turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Novi_Grad_(Oprisavci)&oldid=23840995”
Utoljára szerkesztve 2021. május 4., 20:38-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. május 4., 20:38
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.