hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca fr fr hu nb es fr hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Nem tévesztendő össze a következővel: Galya-patak.
A Wikimédia Commons tartalmaz Gaja-patak témájú médiaállományokat.
A Gaja-patak a Keleti-Bakony legfontosabb vízfolyása. Veszprém megyében, Nagyesztergár mellett, Veimpusztán ered, és 20 kilométeren át kelet felé folyik, majd a Fejér megyei Bodajknál délre fordul. Vizével táplálja a Fehérvárcsurgói-víztározót és dél felé folytatja az útját. Moha alatt belecsatlakozik a Móri-víz, s Székesfehérvár mellett a Séd északi ágának folytatását képező Nádor-csatornával egyesülve létrehozza a Sárvíz folyót, mely Sióagárdnál ömlik a Sióba.
A középkorban hadászati jelentősége kiemelkedő volt, ugyanis a Székesfehérvárt, az ország akkori fővárosát védelmező vizesárkokat, mocsarakat táplálta vízzel. A tatárjárás idején például részben a Gaja áradásának köszönhetően tartozott a város azon kevés magyar települések közé, melyeket nem tudtak bevenni a mongol hadak. A Fehérvárcsurgói-víztározó létesítése miatt a patak medrét több helyen átalakították: a víztározótól lefelé, a mesterséges mederben több zúgó található. Székesfehérvár Szárazrét városrészében nagy forgalmú közúti és kerékpáros hidak vezetnek át az ott már tekintélyes mélységű és szélességű patak fölött.
A Bakonyban található Gaja-völgy Fejér megye kiemelkedő szépségű és értékű természeti látnivalói közé tartozik, a Veszprém megyei Gaja-szurdok, más néven Római-fürdő szintén népszerű és egyedülálló kirándulóhely.
2 Part menti települések
A Gaja-patak a bakonynánai Római-fürdőnél
A Gaja-patak a bakonynánai Római-fürdőnél
A patakba torkollik a Malmi-patak, a Szápári-ér, a Súri-patak, a Fekete-berki-vízfolyás, a Velegi-vízfolyás és a Móri-víz.
A Gaja-patak vízgazdálkodási szempontból az Észak-Mezőföld és Keleti-Bakony Vízgyűjtő tervezési alegység működési területéhez tartozik.[1]
A Gaja-patak jellemző halfajai a következők:
tavi pisztráng ( Salmo trutta lacustris. )
sebes pisztráng (Salmo trutta )
kárász (Carassius carassius Nils.)
dévérkeszeg (Abramis brama L.)
fejes domolykó (Leuciscus leuciscus L.)
szélhajtó küsz (Alburnus alburnus L.)
ökle (Rhodeus sericeus amarus B.)
ponty (Cyprinus carpio L.)
csuka (Esox lucius L.)
Átlagos vízmélysége 40 cm. A vízfelszín nagy részét növényzet fedi.
Vízhozama függ a csapadék mennyiségétől, hóolvadáskor, nagyobb esőzések idején az átlagos vízhozam a háromszorosára is növekedhet. Székesfehérvárnál 2010 májusában a móri halastavi gátszakadások hatására elindult árhullám miatt a vízhozam elérte az addigi legmagasabb, 29 m³/s értéket; ez már a parttal egyező vízszintet jelentett.[2]
Tájékoztató tábla a Gajavölgyben
A patak a Gajavölgyben
A Gaja volt az egyik táplálója azoknak a mocsaraknak, melyek az egykori királyi székhely és koronázóváros, Székesfehérvár falait védték a támadásokkal szemben.
A pataknak régebben nagy gazdasági szerepe volt, szinte minden, hozzá közel eső településen működött 3-4 vízimalom.
A patak szinte végig gyönyörű, vadregényes tájon halad keresztül, két festői szépségű szurdokvölgye ismert, a bakonynánai római fürdőnél szurdoka, valamint a fehérvárcsurgói Gajavölgy is, amely több km hosszan elnyúló szurdokvölgy. Utóbbi most már egyre inkább turistaparadicsommá fejlődik.
Horgászati lehetőség van. A víz kezelője a Széchenyi Horgászegyesület. A víztározó alatti szakaszon nem ritka a 2 kg-os ponty sem.
↑ Észak-Mezőföld és Keleti-Bakony Vízgyűjtő tervezési alegység. [2013. szeptember 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. szeptember 14.)
↑ A fehérvárcsurgói víztározó mentette meg Székesfehérvárt az árvíztől (magyar nyelven). Székesfehérvár, 2010. május 20. (Hozzáférés: 2017. július 24.)
Sablon:Az Országos Kéktúra 9. szakasza
Az Országos Kéktúra Zirc és Csókakő közötti (9.) szakasza
Zirc vá.  ·  Nagyesztergár  ·  Szilvás  ·  Veimpuszta  ·  Cser-hát  ·  volt Lajkómalom  ·  Bakonynána  ·  volt Prémmalom  ·  Erdész emlékmű (Római-fürdő)  ·  Gaja-patak  ·  Vadalmás malom  ·  Szentkút  ·  Jásd  ·  Siska-kút  ·  Siska-kúti-üregek  ·  Tés  ·  Csőszpuszta (Alba Regia barlangkutató állomás)  ·  Galamb-berek  ·  Hamuház (Csikling-vár)  ·  Tűzköves-völgy  ·  Tűzköves-árok  ·  védett geológiai feltárás  ·  Erdei szentély  ·  Kisgyónbánya, bányászemlékmű  ·  Kisgyón  ·  Dóra-hegy  ·  Köves-domb  ·  Eszenyi-rét  ·  Csernyei-dűlő  ·  Burok-part  ·  Kisházi-páskom  ·  Páskum-dűlő  ·  Bakonykúti  ·  Bakonykúti-puszta  ·  Bogrács-hegy  ·  kőfejtő  ·  Vontató-hegy-alja  ·  Vaskapu-hegy-alja  ·  Fehérvárcsurgói-víztározó  ·  Fehérvárcsurgó, Becsali büfé  ·  Kövecses-hegy  ·  kilátóhely  ·  műút  ·  Pisztrángos-tó  ·  Ádám-Éva fa  ·  Gaja-szurdok  ·  Varjúvár  ·  kilátóhely  ·  sípálya  ·  Bodajk  ·  Fenyő bisztró  ·  Csókakő vm.
Előző túraszakasz (8. Városlőd – Zirc)  ·  Következő túraszakasz (10. Csókakő – Szárliget)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gaja-patak&oldid=24809252”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 29., 17:26
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.