hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro pt ro ro hu cs hu ro vi ro ro hu hu hu it it ro ro hu hu hu es ca ro fr de fr hu hu hu hu ro fr hu hu ro ro hu hu ro ro hu hu ro ro hu hu ro ro hu ro ro hu hu ro ro hu hu ro ro hu hu ro ro hu hu hu hu hu hu hu hu it hu it hu hu ro ro hu hu ro hbs_lat hu it hu ro hu hu ceb ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro ro de en ro ro ro als sv ro hu hu hu hu hu hu en en es hu ro ro en en cs ro ro nl ro ro hu de hu hu ro ro hu hu ro ro hu hu en ro it hu ro ro hu hu hu hu hu hu hu hu es ro hu hu ro ro hu hu war hu ro it hu hu hu hu hu hu hu hu hu ko ro ro hu wuu ro ro vi ro ca ro ro uz hu hu hu hu hu tr ro hu hu en it hu hu en de hu wuu tr ro hu hu ro en hu hu fy es hu hu en hbs_lat ro ro hu hu hu mk ro hu hu cs it hu hu de fr hu mk xal it hu yue it br la en hu en hu en en en hu hu ro ro ro ro fr pl hu fr sq pt ro la ro hu hu hu hu ro ro hu hu ro nl hu hu hu hu hu hu hu lv is lv ro hu hu hu en en hu hu ro en hu hu ro mg hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ko ro ro hu wuu ro ro ro vi ca ro ro ro hu hu en hu hu tr en wuu en ro en en en hu es hu pl hu en it hu hu hu ro uz hu wuu hbs_lat ro hu mk en es hu hu hu hu nb ro hu hu hu wuu tr en pl hu hu hu hbs_lat hu pt ro hu hu hu wuu en hu hbs_lat ro ro hu hu fr en hu hu ro ro hu hu ro ro da hu nb ro hu hu ro ro ro ro fr pl hu ro ro la pt hu nl hu ro ro hu hu ro ro ms hu ro ro hu hu ro ro hu hu ro kk ro ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro pt hu hu sk pt de hu ro hu pt hu hu ro es hu hu tr it hu hu hu hu en hu hu hu hu ko ro ro hu en ro ro vi en ca ro ro uz hu hu hu hu hu tr en wuu en ro en en en hu es hu pl hu it ro hu hu az en en es hu hu hu en it hu wuu tr ro hu hu en en hbs_lat ro en ro hu hu hu hu pt ro hu ko eo ro de kk en uz hu cv ro ro hu hu hbs_lat en nb ro hu hu hu hbs_lat pt hu hu de nl fr eo sl da hu en ro hu hu en es ro pt de ro ro en hu hu hu hu hu wuu tr en pl hu hu hu zh en tr ro en ro hu eo hu hu en hbs_lat hu hu zh ro hu ca hu hu hu hu hu ro ro ro ro fr pl hu ro ro la pt hu nl hu ro ro hu hu tr vi hu hu fr en pt en hu hu hu ro ko ro en it it hu ro ro hu hu ro id hu hu io ro hu hu ro kk ro ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro ro hu hu ro ro hu hu ro ro is hu ro ro en hu en hu ro hu hu ro es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu wa nb hu hu en ro hu hu it ro hu wuu ku ro ro vi ca ro ro ro hu hu en hu hu en hbs_lat ro ro hu hu ko tr pt hu kk en uz hu hu ro en hu hu fy es hu hu it en hbs_lat en en en en eo hu sv hu da hu ro ro ro ro fr pl hu scn ro hu hu ro ro hu hu ro ro hu hu it ro hu hu hu hu hu hu hu hu es nl en hu ro id en hu hu cs de ca hu it ro hu hu id it hu hu ro en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu ro ro hu hu hu hu en hu cbk hu hu cs hu hu hu ro hu kk hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A román nyelv területi változatai – Wikipédia
1 A román nyelvjárások rendszere
Ezek a nézeteltérések annak tudhatók be, hogy a különbségek többé vagy kevésbé nagyok attól függően, hogy mely konkrét változatokat hasonlítjuk össze. Legnyilvánvalóbb a különbség a moldvai és a munténiai nyelvjárások között. A bánságiak viszont kevésbé nyilvánvalóan különböznek egyrészt a körös-vidékiektől, másrészt a munténiaiaktól. Még kevésbé nyilvánvalóak a különbségek az olténiai és a munténiai nyelvjárások között.
A legélénkebb viták a tulajdonképpeni Erdélyben, azaz a Bánságon, a Körös-vidéken, az Avasságon és Máramaroson kívül beszélt nyelvjárások körül folynak. A legtöbb nyelvész ezeket a szomszéd nyelvjáráscsoportokhoz tartozóknak tekinti, bár elismeri, hogy vannak bizonyos közös vonásaik is. Ellenben egyesek[11] olyan nyelvjáráscsoportnak tekintik az erdélyit, mely vonásai tisztán megkülönböztetik a többitől, azaz a moldvaitól, a munténiaitól és a bánságitól, azzal együtt, hogy több alegységei vannak, mint ezeknek. Ezek a nyelvészek négy erdélyi alcsoportról szólnak: északkelet-erdélyi, közép- és délerdélyi, körös-vidéki és máramarosi.[12]
Ez a szócikk hat nyelvjárási egységet mutat be.
A munténiai nyelvjárásokat Munténiában, Dobrudzsában, az erdélyi Szeben és Brassó megyékben, valamint a Bulgária északi részén élő románok beszélik. Területük négy zónára oszlik: egy központi zóna (Munténia legnagyobb része), Munténia északkeleti része, Dobrudzsa és Dél-Erdély.[13]
palatalizált [ʃʲ],[m 1] [ʒʲ][m 2] és utána [e], [i]
tisztán dentális [d] és utána [ə],[m 3] [ɨ][m 4]
[e] elhasonulása [i]-vé, főként hangsúlyos helyzetű [e] hatására
harmadik személyben a többes szám az egyes száméval azonos alakja kijelentő mód jelen időben, jövő időben és összetett múlt időben
összetett múlt idő többes szám harmadik személyben a melléknévi igenév -ră raggal
a vrea ’akar’ összetett múlt ideje mint segédige[m 5]
a veni ’jön’ mint igeszemléleti segédige
a veni – ’jön’ mint segédige a szenvedő ragozásban
tárgyeset kifejezésére használt la elöljárószó anyagnevek előtt
a decât határozószó igenlő szerkezetben való használata
Az első írott román nyelvű dokumentumok (Neacșu levele 1521-ből és további kb. 50 dokumentum), majd a kb. 10 első nyomtatvány (lásd A román nyelv története) e nyelvjárás sajátosságait tükrözik. A román sztenderd nyelvváltozat alapja a munténiai nyelvjárás, de nem vette át minden jellegzetességét, sőt, határozottan visszautasított egyeseket, főleg az ige alaktanát illetőleg.
Ez a nyelvjáráscsoport Olténiában (Olt megye egy részének kivételével), Északnyugat-Bulgáriában és Északkelet-Szerbiában (a Timok völgyének egy részén) honos.[14]
[aj], [əj], [oj], [uj] kettőshangzók [kʲ] és [gʲ][m 6] előtt
[i] beiktatása két szókezdeti mássalhangzó közé
[i] két szókezdeti mássalhangzó előtt
sajátos nőnemű többesszámú mutató névmás
egyszerű múlt használata nagyon közeli múltban történt cselekvésre[m 9]
a távolság három fokának kifejezése
(a)ici – aci(a) – acolo
itt – ott – amott
a felszólító mód többes számának archaikus tagadó alakja
Ez a nyelvjáráscsoport a romániai Bánságra, Arad megyére és Hunyad megye déli részére, a Vajdaságra és a Timok völgyének egy részére jellemző. Három zónát különböztetnek meg: a délit, amelybe beletartozik a Vajdaság, az észak–északnyugatit és az északkeletit (beleértve Hátszeg vidékét).[15]
A bánsági nyelvjárások sok hangtani, alaktani és szókészletbeli archaizmust tartalmaznak. Fő hangtani jellemzőjük a sztenderd románhoz képest gazdag és kiegyensúlyozott magánhangzórendszer.
latin [ane] > [ɨne]
[e] > [ə], [i] > [ɨ], [e̯a] > [a], [s],[m 10] [ʃ], [t͡s], [z] után
hangsúlyos [a] > [ʌ][m 11]
[e]-t tartalmazó szótag előtt hangsúlyos [e] > [ɛ][m 12]
szóvégi [e] gyakran > ë
[o̯a][m 13] > [ɒ][m 14]
[t͡ʃ][m 15] > [ʃʲ] ([e] és [i] előtt)
[d͡ʒ][m 16] > [ʒʲ] (e] és [i] előtt)
szóvégi [ʲ][m 17] elhagyása réshangok és zár-réshangok után
szóvégi [ʲ] elhagyása [n] után és ennek teljes palatalizációja
[t] > [t͡ɕ][m 18] ([e] és [i] előtt)
[d] > [d͡ʑ][m 19] ([e] és [i] előtt)
latin [n] + [e]/[i] > [ɲ]
egyetlen alakú birtokos névelő
a tău, a ta
a tăi, a tale
al tău, a ta
ai tăi, ale tale
az a fi ige egyes alakjainak visszahatóvá válása
a feltételes mód segédigéje
a szerb nyelv hatására, befejezett igenemet jelölő igekötők
archaikus latin eredetű szavak
A Szászvárosi Ószövetség (Palia de la Orăștie) (1582) tartalmaz bánsági nyelvjárási jellegzetességeket. A román sztenderd a 19. században Ion Heliade-Rădulescu kezdeményezésére a bánsági nyelvjárásokból vette át a folyamatos múlt idő többes szám harmadik személy -au ragját (ei mergeau, ei făceau ’mentek’, ’csináltak’). (A többi nyelvjárásban a harmadik személyű igeragok egyes és többes számú alakja ugyanaz (el / ei mergea, făcea ’ment / mentek’, ’csinált / csináltak’).[16]
A bánsági az egyetlen román nyelvjáráscsoport, amelyben voltak és vannak modern irodalmi kísérletek, például Victor Vlad Delamarina (1870–1896) tollából.[17] Az utóbbi években feléledt ez az irodalom. 2002-ben létrejött a Bánsági Nyelvjárásban Írók Szövetsége (Asociația Scriitorilor în Grai Bănățean), melynek periodikája is van, Tăt Bănatu-i fruncea (Mégis a Bánság van az élen) címmel. A vajdasági Újozorán is működik a „Tibiscus” Irodalmi és Művészeti Szövetség, amely foglalkozik nyelvjárási irodalommal. Ezeken kívül televízió- és rádióműsorokban is művelik.[18]
Ez a nyelvjáráscsoport három zónára oszlik: bihari (amely Arad megyére is kiterjed, és amelyhez a magyarországi románok nyelvjárása is tartozik), mócvidéki (néha ettől különválasztva tárgyalják a mokányföldit) és szamosvölgyi. Egyes nyelvészek (Emil Petrovici, Ion Coteanu) ide sorolják az Avasságot is. Erdély nagy részén a körösvidéki, a moldvai és a munténiai közötti átmeneti nyelvjárásokat beszélnek.[19]
Nagyon elterjedt (bár megvalósulása nem kötelező) a magánhangzók nazalizációja: [o'pitə̃'trjagə̃'strajt͡sə] (o pită întreagă-n straiță ’egy egész kenyér a tarisznyában’). A nazalizált magánhangzó nyíltsági foka és ajakkerekítési foka is megváltozhat ([u] + [n] > [õ], ill. [ɨ] + [n] > [ũ]), és a nazalizáció analógia útján a nem nazális mássalhangzó előtti magánhangzókra is átterjedhet: [ãju] (aiu, ’a fokhagyma’). Főként az Erdélyi-szigethegységben ma is használják az egyszerű múlt időt.
latin [ane] > [ɨne]
[e] > [ə], [i] > [ɨ], [e̯a] > [a] ([s], [ʃ], [z], [t͡s] után)
[e̯a] > [a] (palatalizált [t], [d], [l], [n] után)
hangsúlyos [e] > [ɛ]
Néhány nyelvjárásban [z] után csak centrális magánhangzó állhat
(hangsúlyos helyzetben [ɨ], hangsúlytalan helyzetben [ə]).
dentális zárhangok palatalizációja [e] és [i] előtt (különböző fokú lehet)
[n] palatalizációja [e] és [i] előtt
[k] és [p] palatalizációja [e] és [i] előtt
hangsúlyos és hangsúlytalan [e̯a] > [ɛ]
[k] beiktatása [s] és [l] közé
[a] beiktatása a szó elé (kevésbé általános, mint az arománban)
latin, magánhangzók közötti [n] > [r], a mócok nyelvjárásában
a határozott artikulus archaikus birtokos/részes esetű alakja
egyetlen alakú birtokos névelő
a tău, a ta
a tăi, a tale
al tău, a ta
ai tăi, ale tale
az a fi létige sajátos alakjai kijelentő mód jelen időben
összetett múlt idő harmadik személy egyes számban a segédige o, többes számban o vagy or
kötőmód kötőszója a bihari nyelvjárásban
régmúlt idő sajátos, összetett alakja
feltételes mód múlt ideje az a vrea ’akar’ segédige összetett múltjával
segédige a lexikális jelentésű ige után
Az ehhez a csoporthoz tartozó nyelvjárásokat nemcsak Máramarosban, hanem Kárpátalján is beszélik. Egyes nyelvészek, azok, akik nem a körös-vidékiek csoportjába sorolják az avassági nyelvjárást, a máramarosiak közé veszik ezt is.[20]
latin [ane] > [ɨne]
[e] > [ə], [i] > [ɨ], [e̯a] > [a] ([s], [ʃ], [t͡s], [d͡z] után)
[e̯a] > [a], palatalizált [t], [d], [l], [n] után
hangsúlytalan, de nem szóvégi [e] záródása
[e] > [ə] ([t͡ʃ] és [d͡ʒ] után)
hangsúlyos [e] > [ɛ]
szóvégi [ʲ] elhagyása réshangok és zár-réshangok után
szóvégi [ʲ] elhagyása [n] után és ennek teljes palatalizációja
latin [de] > [d͡zə]
latin [di] > [d͡zɨ]
latin [du] > [d͡zu]
dentális zárhangok palatalizációja [e] és [i] előtt
[k] palatalizációja [c]-re, [e] és [i] előtt
[f], [v] palatalizációja [e] és [i] előtt
[l] palatalizációja [e] előtt
az Avasságban az [l] félhangzóvá válása zárhang előtt
[n] palatalizációja [e] és [i] előtt
[ɲ] beiktatása [m] és [j] közé
[c] beiktatása [p] és [j] vagy [i] közé
egyetlen alakú birtokos névelő
a tău, a ta
a tăi, a tale
al tău, a ta
ai tăi, ale tale
az a fi létige sajátos alakjai kijelentő mód jelen időben
összetett múlt idő harmadik személy egyes és többes szám segédigéje o
hangsúlyos magánhangzó utáni szórész elhagyása igékben
a 2. és a 3. igeragozás kijelentő mód jelen idő többes szám első személy ragja
hangsúlyos magánhangzó utáni szórész elhagyása főnevek megszólító esetében
a jövő idő a vrea ’akarni’ segédige sajátos alakjai
oi / îi / a / om / îț / or mânca
voi / vei / va / vom / veți / vor mânca
enni fogok / fogsz / fog / fogunk / fogtok / fognak
a régmúlt idő sajátos alakja
a főnévi igenév archaikus használata
S-o dus a ara.
S-a(u) dus să are.
segédige a fő ige után
-uc(ă) kicsinyítő képző gyakorisága
-ucă alak nőnem és semlegesnem többes számban
archaikus latin eredetű szavak
Ez a nyelvjáráscsoport foglalja el a legnagyobb területet. Ezeket beszélik a romániai Moldvában, Bukovinában, Északkelet-Erdély egy részében (Beszterce-Naszód megye, Maros megye, Hargita megye, Kovászna megye egyes részeiben), Északkelet-Munténiában (Brăila megye, Buzău megye), Észak-Dobrudzsában (Tulcea megye északi része), az ukrajnai Észak-Bukovinában, a Moldovai Köztársaságban, beleértve Transznisztriát is.[21]
szóvégi [e̯a] > [ɛ]
[e] > [ə], [i] > [ɨ], [e̯a] > [a], [s], [ʃ], [z], [t͡s] után
szóvégi [ʲ] elhagyása réshangok és zár-réshangok után
latin [de] > [d͡ze]
latin [di] > [d͡zɨ]
[t͡ʃ] > [ʃ]-hez közel álló hangzó
[d͡ʒ] > [ʒ]-hez közel álló hangzó
palatalizációk: [b] > [g], [p] > [k], [m] > [ɲ], [v] > [ʒ]
egyetlen alakú birtokos névelő
a tău, a ta
a tăi, a tale
al tău, a ta
ai tăi, ale tale
dânsul, dânsa, dânșii, dânsele személyes névmások tárgyakra is való alkalmazása
Uiti masa. Puni lingurili pi dânsa.
Uite masa. Pune lingurile pe ea.
Ott az asztal. Tedd rá a kanalakat.
összetett múlt idő harmadik személy egyes és többes szám segédigéje
a jövő idő a vrea ’akar’ segédigéjének sajátos alakjai
oi / îi / a / om / îț / or cânta
voi / vei / va / vom / veți / vor cânta
énekelni fogok / fogsz / fog / fogunk / fogtok / fognak
a melléknévi igenév de-vel
orosz eredetű szavak (főleg a Pruttól keletre)
1566-tól kezdve maradtak fenn dokumentumok moldvai jellegzetességekkel. E nyelvjáráscsoportnak nagy szerepe volt a román irodalmi nyelv kialakulásában, főleg Grigore Ureche, Miron Costin, Ion Neculce krónikások, majd olyan írók révén, mint Vasile Alecsandri, Ion Creangă, Mihai Eminescu és Mihail Sadoveanu.
↑ Közepesen nyílt/zárt, középen képzett, ajakkerekítés nélküli magánhangzó.
↑ Zárt, középen képzett, ajakkerekítés nélküli magánhangzó.
↑ Szokásos módon segédigeként (a jövő idő képzésére) az a vrea kijelentő mód jelen idejének erre szakosodott rövidebb változatait használják: voi/oi, vei/ăi stb.
↑ Palatalizált [k], illetve [g].
↑ Egy félhangzószerű [e] és egy [a]-ból álló kettőshangzó.
↑ Az egyszerű múlt használatos az irodalmi nyelvben is, de csak az írott elbeszélő szövegekben.
↑ Félig nyílt, hátulképzett, kerekítés nélküli magánhangzó
↑ Félhangzószerű [o] és [a]-ból álló kettőshangzó.
↑ Szó végén, mássalhangzó után előforduló, alig észlelhető, suttogott vagy aszillabikus i-nek is nevezett [j]. Hasonlít a magyar „kapj” szóban hallhatóhoz.
↑ Zöngétlen alveolo-palatális zár-réshang.
↑ Zöngés alveolo-palatális zár-réshang.
↑ Így a két szó kiejtése egybemosódhat. Ha ehhez hozzáadjuk a sztenderd tei ’hársfa’ szóban levő [t] palatalizációját, akkor három szó kiejtése mosódik össze.
↑ Így a szó kiejtése egybemosódik a ’hársfá’-t jelentőjével.
↑ Gustav Weigand, Ovid Densușianu, Sextil Pușcariu, Alexandru Rosetti, Theodor Capidan stb.
↑ G. Giuglea, Alexandru Graur, Ion Coteanu stb.
↑ Sala 1989, 90. o. nyomán szerkesztett szakasz, kivéve a külön jelzett forrásból származó információkat.
↑ Például Alexandru Philippide, Iorgu Iordan és Emanuel Vasiliu.
↑ Például Gustav Weigand és Sextil Pușcariu.
↑ Például Emil Petrovici és Ion Coteanu.
↑ Sever Pop, Romulus Todoran stb.
↑ Például Grigore Brâncuș és Valeriu Rusu.
↑ Például Dorin Urițescu.
↑ Gheorghe Ivănescu véleménye.
↑ Például Vasile Frățilă és Vasile Ursan.
↑ Ursan 2008, 83. o.
↑ Sala 1989, 203. o. nyomán szerkesztett szakasz.
↑ Sala 1989, 225. o. nyomán szerkesztett szakasz.
↑ Sala 1989, 47. o. nyomán szerkesztett szakasz, a külön jelzett forrásokból származó információk kivételével.
↑ Gheție 1975, 492. o.
↑ Ăl mai tare om dân lume (A világ legerősebb embere). Temesvár: Facla. 1972
↑ Sala 1989, 88. o. nyomán szerkesztett szakasz.
↑ Sala 1989, 192. és 226. o. nyomán szerkesztett szakasz.
↑ Sala 1989, 201. o. nyomán szerkesztett szakasz.
(románul) Sala, Marius (szerk.). Enciclopedia limbilor romanice (Az újlatin nyelvek enciklopédiája). Bukarest: Editura Științifică și Enciclopedică. 1989. ISBN 973-29-0043-1
(románul) Gheție, Ion. Baza dialectală a românei literare. (A román irodalmi nyelv nyelvjárási alapja). Bukarest: Editura Academiei. 1975
(románul) Ghinea Nouraș, Cristian. Literatura în grai bănățean este un fenomen viu (A bánsági nyelvjárás irodalma élő jelenség). Agonia – Ateliere artistice honlap. 2004. december 30 (Hozzáférés: 2018. április 30.)
(románul) Ursan, Vasile. Despre configurația dialectală a dacoromânei actuale (A mai dákoromán nyelvjárásrendszerről). Transilvania (új sorozat). 37. évf. 1. sz. 2008. 77–85. o. (Hozzáférés: 2018. április 30.)
(románul) Grai bănățean (Bánsági nyelvjárás). Banaterra portál (Hozzáférés: 2018. április 30.)
(angolul) Which Romanian city is thought to have the 'best' (or be closest to the standard) Romanian dialect? (Melyik román város lenne az, amelyben a „legjobb” (vagy a sztenderd románhoz legközelebb álló) román nyelvváltozatot beszélik?) (Hozzáférés: 2019. augusztus 9.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=A_román_nyelv_területi_változatai&oldid=24789523”
Utoljára szerkesztve 2022. március 22., 21:27-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. március 22., 21:27
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.