hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk pl pt en fr en en en en ja en de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu en ceb en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es hu pl hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu zh hu pl en de en hu fi hu en ca en de uk nb en en nl hu hu sk it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz az ru bg bn hbs_lat ca id hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr da fy de lt he hbs_lat it id es is it ja ka uz kk ko cs it lb it it lt lv en ml ms my nds nl nb nb nl es pl pnb pt ro ru en en sk sl hbs_lat sv hu ta th ceb tr fy ur vi ceb pl zh zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikifajok tartalmaz Kérészek témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Kérészek témájú kategóriát.
A kérészek (Ephemeroptera) rendje foglalja magában a legősibb szárnyas rovarokat. Rendszertanilag a rovarok osztályába és a szárnyas rovarok alosztályába tartoznak.[2] Leghíresebb hazai képviselőik a tiszavirág (Palingenia longicauda) és a dunavirág (Ephoron virgo), a magyar természeti értékek egyik jellegzetes kincsei.[3][4]
Az eddig leírt, csaknem 2500 fajból Magyarországon mintegy 50 él.
A kérészek hosszú, gyenge lábú rovarok. Törékeny testük 5–38 mm hosszú. A hímek első pár lába erősebb, előrenyúló: párzáskor ezzel ragadják meg a nőstényt. Általában két pár szárnyuk van: szárnyaik különösen sűrű, átlátszó erezete a szitakötőkre hasonlít, de az első szárny háromszög alakú, a nem mindig kifejlődő második pedig tojásdad és sokkal kisebb. Nyugalmi helyzetben szárnyaikat nem tudják összehajtani; azok a test fölött egymáshoz simulnak.
Fejükön rövid, fonalas csáppár, három pontszem és két pár összetett szem helyezkedik el. A hímek összetett szemén befűződéssel úgynevezett turbánszem alakul ki. A kifejlett állatok szájszerve csökevényes, mivel a legtöbb imágó rövid életében egyáltalán nem táplálkozik.
Testük meglehetősen puha, gyengén kitines. Hengeres potrohuk végén feltűnően hosszú páros fartoldalék (cercus) és olykor még egy páratlan végfonal (filum terminale) is van.[5] Első pár lábukkal előrenyúlva tapogatnak.
A lárvák mindig vízben, a szubimágók és imágók víz közelében élnek.
Tökéletlen átalakulásuk (hemimetamorfózis), méghozzá úgynevezett prometabólia, ami közben több fejlődési stádiumot járnak végig.[6]
A kérészek lárvaállapota fajtól függően néhány hónaptól 3 évig is tarthat
Közönséges tarka kérész (Ephemera vulgata) nimfája
Miután a nőstények a vízbe hullatták petéiket, azok az aljzatra süllyednek. A lárvaállapot fajtól függően néhány hónaptól 3 évig is tarthat. (Van olyan faj is, amelynél a peteállapot hiányzik, és a megtermékenyített nőstény apró lárvákat tojik a vízbe:
Elevenszülő kérész (Cloenon dipterum).)
A potrohuk két oldalán elhelyezkedő tracheakopoltyúkkal lélegeznek.
Táplálkozásuk változatos: egyes fajok inkább a vízben található algákat, szerves törmeléket eszik, más fajok lárvái ragadozók.[2][5]
Baetis tricaudatus szubimágója (hím)
A nimfaállapot befejeztével a kifejlett állathoz hasonlító, röpképes, de még nem ivarérett, úgynevezett szubimágó bújik elő a vízből. Ennek márványozott szárnyai színtelenek, potrohnyúlványai rövidek.
Kérész imágók tömeges rajzása
A szubimágó néhány nap vagy akár csak néhány óra múlva egy vedléssel alakul ivarérett kérésszé. A kérészek a rovarok egyetlen olyan csoportja, amelynek tagjai röpképes állapotban is vedlenek.[2]
A kérészéletet sokan a rövid: néhány órás vagy legfeljebb pár napos élet jelképének tekintik. Az ivarérett kérészek túlnyomó többsége valóban ilyen rövid ideig repül, és ezért nem is táplálkozik: tevékenységét a nászra korlátozza. Nászuk tömeges: pirkadatkor vagy szürkületkor párzanak a levegőben, a víz fölött. A nőstények megtermékenyített petéiket a vízbe szórják. A párzás után az elpusztult kérészek tömegesen hevernek a vizek felszínén. Ezek az elpusztult példányok fontos szerepet játszanak a folyók, patakok élővilágában, ugyanis sok halfajnak nyújtanak bőséges táplálékot.
Rend: Kérészek (Ephemeroptera) (Hyatt & Arms, 1891)[7]
Alrend: Furcatergalia (Kluge, 1993)
Alrendág: Lanceolata (McCafferty 1991)
Család: Ágaskopoltyús kérészek (Leptophlebiidae) (Banks, 1900)
Alrendág: Palpotarsa (McCafferty, 1998)
Család: Behningiidae (Motas & Bacesco, 1937)
Alrendág: Scapphodonta (McCafferty 1998)
Öregcsalád: Potamanthoidea (McCafferty 2004)
Család: Potamanthidae (Albarda, 1888)
Öregcsalád: Euthyplocioidea (McCafferty, 2004)
Család: Euthyplociidae (Lestage, 1921)
Öregcsalád: Ephemeroidea (Latreille, 1810)
Család: Tarka kérészek (Ephemeridae) (Leach, 1815)
Család: Tiszavirágok (Palingeniidae) (Albarda, 1888)
Család: Polymitarcyidae (Banks, 1900)
Alrendág: Pannota (McCafferty & Edmunds 1979)
Öregcsalád: Caenoidea (Edmunds & Traver, 1954)
Család: Neoephemeridae (Traver, in Needham et al., 1935)
Család: Caenidae (Newman, 1853)
Család: Kúszó kérészek (Ephemerellidae) (Klapálek, 1909)
Család: Leptohyphidae (Edmunds & Traver, 1954)
Család: Tricorythidae (Lestage, 1942)
Alrend: Carapacea (McCafferty, 1997)
Öregcsalád: Baetiscoidea (Banks, 1900)
Család: Baetiscidae (Ulmer, 1920)
Család: Prosopistomatidae (Lameere, 1917)
Alrend: Pisciformia (McCafferty, 1991)
Öregcsalád: Baetoidea (Baccetti et al., 1969)
Család: Baetidae (Leach, 1815) — Végfonaluk nincs, a második szárny kicsi vagy hiányzik.
Öregcsalád: Heptagenioidea (McCafferty, 1997)
Család: Isonychiidae (Burks, 1953)
Család: Oligoneuriidae Ulmer, 1914)
Család: Pseudironidae (McCafferty 1991)
Család: Arthropleidae (Balthasar, 1937)
Család: Erezett kérészek (Heptageniidae) Needham, 1901)
Öregcsalád: Siphlonuroidea (Ulmer, 1920)
Család: Siphlonuridae Ulmer, 1920)
Család: Ameletidae (McCafferty, 1991)
Család: Metretopodidae (Traver, in Needham et al., 1935)
Család: Acanthametropodidae (Kluge et al. 1995)
Család: Ametropodidae (Bengtsson, 1913)
Család: Oniscigastridae (Lameere, 1917)
Család: Ameletopsidae (Edmunds, 1957)
Jelenleg a kérészek legtöbb faja ismeretlen, mivel sok fajt csak egyetlenegyszer, a felfedezésükkor írtak le. Négy észak-amerikai fajt kihaltnak tartanak. Ilyenek:
Pentagenia robusta – Eredetileg az Ohio folyó közelében gyűjtötték, de a fajt kihalttá nyilvánították, mivel nem látták az eredeti leírás óta, ami az 1800-as években történt.
Ephemera compar – Colorado-ban gyűjtötték. Annak ellenére, hogy a kolorádói kérészeket intenzíven figyelik, a fajt az elmúlt ötven évben nem gyűjtötték.
↑ Hoell, H.V., Doyen, J.T. & Purcell, A.H.. Introduction to Insect Biology and Diversity, 2nd ed.. Oxford University Press, 320. o. (1998). ISBN 0-19-510033-6
↑ a b c George C. McGavin: Rovarok, pókok és más szárazföldi ízeltlábúak. Budapest: Panemex; Grafo. ISBN 963 9090 44 1
↑ http://www.szoljon.hu/jasz-nagykun-szolnok/kozelet/felmerik-a-tiszavirag-rajzasat-382365 „Mint ismert, a tiszavirág napjainkban már csak a Tisza és mellékfolyói alföldi szakaszán él. A tiszavirág rajzása igen látványos és népszerű, egyedülálló jelenség. Nem csoda, hogy ez a rovar egyben a Tisza szimbóluma is.”
↑ „Rajzik a dunavirág”, www.elte.hu (Hozzáférés ideje: 2018. augusztus 20.) (magyar nyelvű)
↑ a b Michael Lohmann: Bogarak, szitakötők, pókok és más ízeltlábúak. Budapest: Panemex Kft. 1997. ISBN 963 9090 00 X
↑ Rovarfiziológia – A rovarok egyedfejlődése PDF, 260. oldal, (Pannon Egyetem, 2010)
↑ Ephemeroptera (The Taxonomicon)
Classis: Parainsecta (Entognatha) – osztálya[halott link]
Mayfly Lifecycle Video, vimeo.com
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kérészek&oldid=25034838”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2021 januárjából
Taxonok from paraméter nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 21., 09:14
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.