hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de de hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu en cs de hu hu fr hu fr hu en hu es hu nl fr id en pt fr hu fr hu cs hu de fr pt fr en fr hu hu hu fr hu fr hu hu fr hu fr hu hu hu hu fr hu fr hu fr pl gl hu hu hu es hu it hu de hu hu fr hu en hu en hu it hu fr hu fr hu en hu pt hu hu hu fr hu fr ga hu fr hu fr hu pl hu fr es fr hu fr hu hu fr hu fr hu fr hu fr hu fr hu it hu es hu fr hu fr fr es hu fr hu de hu it hu pt hu it hu fr it sv it en hu fr hu fr hu fr hu hu ro hbs_lat fr hu fr hu de cs hu fr hu fr hbs_lat de hu de hu fr hu pt fr hu fr it fr es fr es fr es fr hu fr hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi fr de de hu gl fr fr sk it hbs_lat hu hu de pl pl ca hu hu hu hu hu ru en en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de ru bg hbs_lat da de el eo es fi fr he id it ja ko nl nb pl pt ro ru sl sv tr fy zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 30. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Liechtenstein-ház Európa egyik legrégebbi nemesi családja, első említése 1136-ból származik. A családból származnak a róluk elnevezett Liechtensteini Hercegség uralkodói.
A család a Bécstől délre, Maria Enzersdorfban fekvő Liechtenstein váráról kapta a nevét. Első névről ismert tagja Hugo von Liechtenstein 1136-ból. Első birtokaik a vár környékén és Alsó-Ausztria északkeleti határánál voltak. Amikor 1246-ban kihalt a Babenberg-ház, Ausztriáért a cseh II. Ottokár, a magyar IV. Béla és a Habsburgok kezdtek vetélkedni. I. Heinrich von Liechtenstein Ottokárt támogatta, aki ezért cserébe nekiadományozta a dél-morvaországi Nikolsburgot (ma Mikulov). Ez lett a dinasztia morvaországi birtokainak magva, amelyet a későbbiekben számottevően kibővítettek.
Amikor azonban a német királlyá választott Habsburg Rudolf kétségbe vonta Ottokár ausztriai uralmának legitimitását, II. Heinrich von Liechtenstein (I. Heinrich fia) az ő oldalára állt. A dürnkruti csatában a Habsburgok győztek és a Liechtensteinek a későbbi évszázadokban hűséges és bőkezűen jutalmazott szövetségeseik közé tartoztak.
A valticei kastély 1938-ig a hercegi család székhelye volt. 1946-ban a csehszlovák állam elkobozta
A szintén kisajátított lednicei kastély
A 13. században a család rohraui és petronelli ágra szakadt. Az utóbbi azonban már a következő nemzedékben kihalt férfiágon és amikor a női örökös férjhez ment, Petronell elveszett a Liechtensteinek számára.
1394-ben I. Johann von Liechtenstein, aki harminc éven át volt III. Habsburg Albert herceg udvarmestere, belekeveredett annak politikai ügyeibe és kegyvesztetté vált. A herceg elkobozta tőle birtokai egy részét, főleg a Dunától délre eső, alsó-ausztriai földjeit. A következő évtizedekben a család az elvesztett jövedelemforrás helyett morvaországi tulajdonaik kibővítésére törekedett, ekkor szerezték meg Feldsberget (ma Valtice).
A 16. század elején a család újabb, steyreggi, nikolsburgi és feldsbergi ágra vált szét. Az első kettő szintén kihalt, így a család később olyan szabályt hozott, hogy a férfiörökössel nem rendelkező ágak birtokait a többi Liechtenstein-ág kapja.
A 16. és 17 század fordulóján három fivér, Karl, Maximilian és Gundakar új korszakot nyitott a dinasztia történetében. A Liechtensteinek a cseh nemesség nagy részével együtt korábban protestánsok lettek, a három testvér azonban az ellenreformáció megindulásakor rekatolizált és fényes pályát futottak be a magukat a katolikus hit bajnokának tekintő Habsburg-császároknál. Karl II. Rudolf császár főkamarása és Titkos tanácsának tagja volt, ám egy nézeteltérésben Rudolf öccse, Mátyás főherceg pártjára állt. 1607-ben elvesztette tisztségét de Mátyás cserébe örökös hercegi rangot adományozott neki. A császárrá választott Mátyás 1613-ban nekiadta a megürült sziléziai Troppaui és Jägerndorfi hercegségeket. Részt vett a csehországi felkelés leverésében és a fehérhegyi csata után ő tartóztatta le és végeztette ki a lázadókat. 1623-ban Maximilian és Gundakar is birodalmi hercegi címet kapott. 1633-ban Maximilian és felesége a morvaországi Wranauban pálos kolostort alapított amely a család temetkezőhelyévé vált. A 20. század közepéig itt temették valamennyi Liechtenstein herceget, csak 1960-ban készült új temetkezőhely a vaduzi székesegyházban.
A három fivér több ízben is gyarapította a családi birtokokat, legnagyobb mértékben 1622 után, amikor Karl Csehország alkirálya volt és elkobozhatta (vagy olcsón felvásárolhatta) az elmenekült vagy elesett cseh protestáns nemesek tulajdonát. 1606-ban a testvérek dinasztikus szerződést kötöttek, melyben a birtokok felaprózódását elkerülendő, az elsőszülött viseli a birodalmi hercegi rangot, játssza a családfő szerepét és igazgatja a família valamennyi birtokát és a jövedelemből finanszírozza a többi családtag életvitelét.
A herceg rezidenciája és a család központja a morvaországi Feldsberg és a szomszédos Eisgrub kastélyaiba került.
Bár a Liechtensteinek formálisan hercegek voltak, nem kaptak helyet a Német-római Birodalom hercegi tanácsában, mert nem voltak a hagyományos birodalmi határokon belüli hercegség tulajdonosai. A 17. század legvégén megnyílt a lehetőség, hogy olyan területet szerezzenek, amely nem tartozott egyetlen másik hercegséghez sem; a tönkrement Hohenems család eladta nekik a svájci határ mentén fekvő kis és szegény, viszont "reichsfrei" (közvetlenül a császárnak felelő) birtokait, 1699-ben Schellenberget, 1712-ben pedig Vaduzt.
Szintén 1712-ben I. Hans Adam, I. Karl unokájának halálával kihalt a család Karltól származó ága és a Gundakar-ágbeli kiskorú Josef Wenzel lett a családfő. 1718-ban nagybátyja, VI. Károly császár kipróbált és hűséges minisztere vette át a dinasztia vezetését és neki sikerült meggyőznie a császárt, hogy 1719 januárjában Schellenbergből és Vaduzból létrehozza számára a Liechtensteini hercegséget és így a család képviselői helyet foglalhattak a birodalmi hercegek között.
1806-ban a Német-római Birodalom megszűnt létezni, Liechtensteint pedig Napóleon mint önálló államot beszervezte az általa létrehozott Rajnai Szövetségbe. Bár a francia császár bukása után szövetsége is megszűnt, a hercegség szuverenitását az 1815-ös bécsi kongresszus is elismerte. A Liechtensteinek hagyományos osztrák irányultságát azonban ez nem változtatta meg, hiszen jövedelmük alapját továbbra is az Ausztriához tartozó morvaországi és sziléziai birtokok képezték. A hercegek magas tisztségeket viseltek a bécsi udvarban vagy az osztrák hadseregben szolgáltak. Néhány példa:
I. Johann Adam (1662-1712), a császár tanácsadója, a bécsi Liechtenstein-paloták építtetője
Josef Wenzel (1696-1772) osztrák tábornagy az osztrák örökösödési háborúban
I. Johann Josef (1760-1836), osztrák tábornagy a napóleoni háborúkban
Moritz von Liechtenstein (1775-1819), osztrák altábornagy a napóleoni háborúkban
Friedrich von Liechtenstein (1807-1885), tábornok, Erdély és Bánát kormányzója
Rudolf von Liechtenstein (1838-1908), tábornok és I. Ferenc József főudvarmestere
Aloys von Liechtenstein (1846-1920), konzervatív keresztényszocialista politikus, parlamenti képviselő, Alsó-Ausztria katonai parancsnoka
A dinasztia nevét viselő kis hercegség kevéssé érdekelte a családtagokat, uralkodó herceg csak 1842-ben tette be oda a lábát először és a helyzet a későbbiekben sem változott sokat. Az első világháború után azonban a Monarchia megszűnt létezni és Ausztria is köztársaság lett, amely kiűzte a Habsburgokat. A Liechtensteinek velük már nem éreztek közösséget, megszüntették az addigi vámegyezményt és 1924-ben Svájccal léptek vámunióra és az addigi osztrák korona helyett a svájci frankot vezették be hivatalos pénznemként a hercegségben. Ettől függetlenül a hercegi család továbbra is Bécsben és az akkor már Csehszlovákiához tartozó valticei (korábban feldsbergi) kastélyokban élt. Miután a náci Németország előbb Ausztriát, majd Csehszlovákiát is bekebelezte, II. Franz Josef herceg 1938-ban áthelyezte rezidenciáját Vaduzba.
II. Hans Adam és felesége 2013-ban
Liechtenstein semleges maradt a második világháborúban, azonban 1945-ben Edvard Beneš így is elkobozta valamennyi Liechtenstein-birtokot (1600 km²-nyi földterületet és 14 műemlék kastélyt) mint "német tulajdont". A Liechtensteini hercegség és Csehszlovákia (később Csehország) között emiatt a mai napig tartó feszültség áll fenn, a család nemzetközi bíróságon támadja a kisajátítás jogszerűségét és a hercegség csak 2009-ben vette fel a diplomáciai kapcsolatot Csehországgal és Szlovákiával. A család ausztriai tulajdonai (Wilfersdorf, Riegersburg, Waldstein és Hollenegg) máig megmaradtak. 2004-ben a család birtokában lévő bécsi Gartenpalais Liechtensteinben megnyílt a Liechtenstein-múzeum, ahol a családi műgyűjtemény darabjait állítják ki. 2013-ban befejezték a másik bécsi palotájuk, a Stadtpalais Liechtenstein restaurálását, és ott a gyűjtemény 19. századi része látogatható.
1989 óta a Liechtenstein-ház feje II. Hans Adam uralkodó herceg, aki befektetési bankokban lévő tulajdonával a világ hatodik és Európa leggazdagabb uralkodója. A trónörökös legidősebb fia, Alois, aki 2004 óta a hercegség régense. Mivel Hans Adamnak három fia és összesen hat fiúunokája van, a család utódlása a hercegségben biztosított.
Constantin von Wurzbach: Liechtenstein, das Fürstenhaus, Genealogie. In: Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. 15. Theil. Kaiserlich-königliche Hof- und Staatsdruckerei, Wien 1866
Rupert Ritter: Kurze Geschichte und Stammbaum des fürstlichen Hauses Liechtenstein
Top 15 Richest Royals in the World Richest Lifestyle
Ez a szócikk részben vagy egészben a Haus Liechtenstein című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Progon ·  Anjou ·  Kastrioti ·  Wied ·  Zogu
Babenberg ·  Habsburg ·  Habsburg–Lotaringiai
Oránia–Nassau ·  Nassau–Weilburg ·  Bourbon–Parmai
Dulo · Cometopuli · Aszen · Terter · Sisman · Battenberg  ·  Szász–Coburg–Gothai
Přemysl  ·  Görz  ·  Luxemburgi  ·  Podjebrád  ·  Jagelló  ·  Wittelsbach  ·  Habsburg ·  Habsburg-Lotaringiai
Mercia ·  Wuffing ·  Kent ·  Sussex ·  Essex ·  Bernicia ·  Deira ·  Northumbria ·  Uí Ímair ·  Cerdic ·  Jelling ·  Normandiai ·  (Anjou-)Plantagenet ·  Lancaster ·  York ·  Tudor ·  Stuart
Óengus ·  Alpin ·  Dunkeld ·  Balliol ·  Bruce ·  Stuart (Stewart)
Dinefwr ·  Mathrafal ·  Gwynedd ·  Aberffraw ·  (Anjou-)Plantagenet ·  Lancaster ·  York ·  Tudor ·  Stuart ·  Hannover  ·  Windsor (Szász–Coburg–Gothai)
Stuart ·  Hannover  ·  Windsor (Szász–Coburg–Gothai)
Meroving ·  Karoling ·  Capeting ·  Valois ·  Bourbon ·  Bonaparte ·  Orléans
Rurik ·  Godunov ·  Vasa  ·  Romanov ·  Holstein–Gottorp–Romanov
Bagratuni  ·  Rupenida  ·  Szaven-Pahlavuni  ·  Lusignan(-Poitiers)
Dukász · Komnénosz · Angelosz · Laszkarisz · Kantakuzénosz ·  Palaiologosz
Thesszalonikéi Királyság és Császárság
Champlitte ·  Villehardouin  ·  Savoyai  ·  Avesnes ·  Capeting ·  Barcelonai  ·  (Harmadik) Anjou  ·  Zaccharia
De la Roche  ·  Brienne  ·  Barcelonai ·  Acciajuoli
Wittelsbach ·  Schleswig–Holstein–Sonderburg–Glücksburg (Oldenburg)
Szeldzsuk · Abasidze · Bagrationi
Trpimirović ·  Domagojević ·  Árpád  ·  Přemysl ·  Wittelsbach ·  Anjou  ·  Luxemburgi  ·  Hunyadi  ·  Jagelló  ·  Szapolyai  ·  Bethlen  ·  Habsburg ·  Habsburg–Lotaringiai  ·  Karađorđević  ·  Savoyai (névleges)
Laigin ·  Síl Conairi ·  Dál Fiatach ·  Corcu Loígde ·  Osraige ·  Cruthin ·  Dál nAraidi-ház ·  Connachta ·  Uí Fiachrach ·  Uí Briúin ·  Uí Néill ·  Síl nÁedo Sláine ·  Clann Cholmáin ·  Eóganachta ·  Chaisil ·  Glendamnach ·  Mac Carthaig ·  Uí Dúnlainge ·  Uí Cheinnselaig ·  Dál gCais ·  Ó Briain ·  Ó Conchobhair ·  Ó Ruairc ·  Ó Domhnaill ·  O’Neill
í Ímair ·  (Anjou-)Plantagenet  ·  Lancaster  ·  York  ·  Tudor ·  Stuart · Hannover ·  Windsor (Szász–Coburg–Gothai)
Piast ·  Přemysl ·  Anjou  ·  Jagelló  ·  Valois  ·  Báthori  ·  Vasa  ·  Wiśniowiecki  ·  Sobieski  ·  Leszczyński  ·  Wettin  ·  Poniatowski
Mindaugas ·  Gediminas (Jagelló)  ·  Valois  ·  Báthori  ·  Vasa  ·  Wiśniowiecki  ·  Sobieski  ·  Leszczyński  ·  Wettin  ·  Poniatowski  ·  Württembergi (Urach)
Árpád  ·  Přemysl ·  Wittelsbach ·  Anjou  ·  Luxemburgi  ·  Hunyadi  ·  Jagelló  ·  Szapolyai  ·  Bethlen  ·  Habsburg ·  Habsburg–Lotaringiai
Petrović-Njegoš ·  Balšić ·  Crnojević ·  Vojislavljević
Ascania ·  Karoling · Konrád · Liudolf · Luitpolding · Száli ·  Hohenstaufen ·  Welf ·  Habsburg ·  Hannover ·  Szász–Coburg–Gothai ·  Nassau ·  Luxemburgi ·  Wittelsbach ·  Schwarzburg ·  Braunschwig–Lüneburg ·  Hohenzollern ·  Württemberg ·  Oldenburg ·  Schleswig–Holstein–Sonderburg–Glücksburg ·  Oránia–Nassau ·  Nassau–Weilburg ·  Mecklenburg ·  Vasa ·  Pfalz–Zweibrücken ·  Hessen ·  Holstein–Gottorp ·  Bonaparte ·  Wettin
Szicíliai (Trinacriai; Nápolyi; Kettős) Királyság
Hauteville ·  Hohenstaufen  ·  (Harmadik) Anjou  ·  Barcelonai  ·  (Negyedik) Anjou ·  Trastámara ·  Habsburg ·  Savoyai  ·  Bourbon  ·  Bonaparte  ·  Murat
Ascania ·  Karoling · Konrád · Liudolf · Luitpolding · Száli ·  Hohentaufen ·  Welf  ·  Luxemburgi  ·  Habsburg  ·  Habsburg–Lotaringiai
Hohenstaufen  ·  Baux  ·  Barcelonai ·  Trastámara ·  Habsburg ·  Bourbon  ·  Savoyai
Toscanai Nagyhercegség (Firenzei Hercegség)
Medici ·  Vaudémont ·  Habsburg–Lotaringiai
Farnese ·  Bourbon ·  Habsburg  ·  Habsburg–Lotaringiai
Modena, Reggio és Ferrara Hercegség
Orseolo  ·  Michiel (Michele)  ·  Ziani  ·  Dandolo  ·  Morosini  ·  Zeno  ·  Cornaro (Corner)  ·  Venier  ·  Loredan
Adorno  ·  Boccanegra  ·  Montaldo  ·  Fregoso  ·  Pallavicini  ·  Brignole Sale  ·  Giustiniani  ·  Grimaldi
Montferrati Őrgrófság és Hercegség
Aleramid  ·  Palaiologosz  ·  Gonzaga
Montefeltro  ·  Della Rovere  ·  Borgia
Hauteville  ·  Hohenstaufen  ·  (Harmadik) Anjou  ·  Balzo  ·  Welf  ·  Orsini
Vímara Peres  ·  Burgundiai ·  Avis ·  Habsburg ·  Bragança  ·  Szász–Coburg–Gothai
Baszarab  ·  Drăculești  ·  Cuza
Drágfi  ·  Mușat  ·  Cantemirești  ·  Cuza
Szapolyai  ·  Báthori  ·  Baszarab  ·  Bocskai  ·  Rákóczi  ·  Bethlen  ·  Hohenzollern  ·  Rhédey  ·  Barcsay  ·  Kemény  ·  Apafi  ·  Thököly  ·  Habsburg  ·  Habsburg–Lotaringiai
Romániai Fejedelemség és Királyság
Jelling ·  Estridsson ·  Valdemár ·  Folkung ·  Pomerániai ·  Wittelsbach ·  Oldenburg ·  Schleswig–Holstein–Sonderburg–Glücksburg
Bjelbo ·  Mecklenburg ·  Oldenburg ·  Vasa ·  Pfalz–Zweibrücken ·  Hessen ·  Holstein–Gottorp ·  Romanov
Yngling · Folkung ·  Valdemár ·  Pomerániai ·  Wittelsbach ·  Oldenburg  ·  Holstein–Gottorp ·  Bernadotte ·  Schleswig–Holstein–Sonderburg–Glücksburg
Yngling ·  Stenkil ·  Sverker ·  Erik ·  Folkung ·  Mecklenburg  ·  Valdemár  ·  Pomerániai ·  Wittelsbach ·  Oldenburg ·  Vasa ·  Pfalz–Zweibrücken ·  Hessen–Kassel ·  Holstein–Gottorp ·  Bernadotte
Jimeno ·  Barcelonai ·  Trastámara ·  Habsburg ·  Bourbon
Jimeno  ·  Barcelonai ·  Navarrai ·  Urgell  ·  Burgundiai (Ivreai-Burgundiai)  ·  Kantábriai  ·  Trastámara  ·  Habsburg ·  Bourbon
Jimeno ·  Blois ·  Capet ·  Évreux ·  Trastámara ·  Foix(-Grailly) ·  Albret ·  Bourbon  ·  Habsburg
Barcelonai ·  Trastámara ·  Habsburg ·  Bourbon
Barcelonai ·  Trastámara ·  Habsburg ·  Bourbon
Barcelonai ·  Trastámara ·  Habsburg ·  Bourbon
Jimeno  ·  Barcelonai ·  Navarrai ·  Urgell  ·  Burgundiai (Ivreai-Burgundiai)  ·  Kantábriai  ·  Trastámara  ·  Habsburg ·  Bourbon ·  Bonaparte ·  Savoyai
Vlastimirović ·  Vojislavljević ·  Nemanjić ·  Mrnjavčević ·  Lazarević ·  Branković ·  Balšić ·  Crnojević ·  Obrenović  ·  Karađorđević
Flandriai ·  Courtenay ·  Brienne
Laszkarisz ·  Vatatzész ·  Palaiologosz
Foix(-Grailly) ·  Albret ·  Bourbon  ·  Bonaparte
Conti di Segni  ·  Visconti  ·  Medici  ·  Della Rovere  ·  Luna  ·  Colonna  ·  Borghese  ·  Borgia (Borja)  ·  Pamphilj  ·  Odescalchi
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Liechtenstein-ház&oldid=24429826”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 30., 16:07
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.