hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu en es hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu en en de hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Karinthy Ferenc (Budapest, 1921. június 2. – Budapest, 1992. február 29.) Kossuth-díjas magyar író, drámaíró, dramaturg. Fia Karinthy Márton.
1992. február 29. (70 évesen)
Budapesti tavasz (1953: regény, 1955: film)
József Attila-díj (1950, 1954, 1974)
A Wikimédia Commons tartalmaz Karinthy Ferenc témájú médiaállományokat.
Édesapja Karinthy Frigyes, édesanyja Böhm Aranka volt. Féltestvére, Karinthy Gábor költő, apja előző házasságából született. 1941–1946 között a budapesti Pázmány Péter Tudományegyetem hallgatója, nyelvészetből doktorált. 1947-ben ösztöndíjas volt Franciaországban, Svájcban és Olaszországban. 1949–50-ben a Nemzeti Színház dramaturgjaként dolgozott. Művei az 1940-es években jelentek meg először. 1951–1953 között a Szabad Nép és a Magyar Nemzet munkatársa, majd 1953–1956 között a budapesti Madách Színház dramaturgja volt. 1957–1960 között Machiavelli és Molière műveit, valamint görög, angol, olasz és német szerzők munkáit fordította.
A negyvenes évek elején az FTC vízilabdacsapatának hátvédje volt, majd 1960-tól 1970-ig az FTC úszó- és vízilabda-szakosztályának elnökeként is tevékenykedett.[1] 1965 és 1975 között dramaturg a Miskolci, a Szegedi valamint a debreceni Csokonai Színházban. 1968–69-ben vendégprofesszorként előadásokat tartott az Amerikai Egyesült Államokban. 1972-től 1976-ig különféle írószövetségek vendége az USA-ban, Ausztráliában, a Szovjetunióban és Kubában. 1978-ban szerepelt a saját életét, utazásait és élményeit feldolgozó apró jelenetekből készült Földünk és vidéke című tévéfilmben.
A Színházi adattárban regisztrált bemutatóinak száma: 148.[2]
Karinthy Frigyes és Karinthy Ferenc sírköve (Budapest, Fiumei Úti Sírkert)
Karinthy Ferenc író Epepe c. kötetének dedikált címlapja 1977 augusztusából
Karinthy Frigyes és Karinthy Ferenc sírja. Kerepesi temető: 41-1-35. Borsos Miklós alkotása
Don Juan éjszakája. Regény; Hungária, Bp., 1943
Szellemidézés; Hungária, Bp., 1946 (1957: dráma)
Kentaur. Regény; Új Idők, Bp., 1947
Olasz jövevényszavaink; Egyetemi Ny., Bp., 1947 (A Magyar Nyelvtudományi Társaság kiadványai)
Párbaj a csatamezőn; Budapest Irodalmi Intézet, Bp., 1948 (Jó könyvek)
Pilvax. Karinthy Ferenc színpadi képe; Kultúra, Bp., 1948 (Új magyar könyvtár)
Szép élet; Franklin, Bp., 1949
Útközben. Írások az épülő országról; Révai, Bp., 1950
Kőművesek. Regény; Athenaeum, Bp., 1950
Az újságíró és az élet; Magyar Újságírók Országos Szövetsége, Bp., 1953 (Újságírók szakmai előadásai és vitái a Magyar Újságírók Országos Szövetségében)
Budapesti tavasz. Regény; Szépirodalmi, Bp., 1953 (1955: film)
Hazai tudósítások; Szépirodalmi, Bp., 1954
Karinthy Ferenc–Thurzó Gábor: Budapesti tavasz. Filmregény; Vörös Csillag Ny., Bp., 1955 (Szabad Hazánkért)
1956: Irodalmi történetek (novellák)
1956: Ezer év (színmű)
1959: Ferencvárosi szív (sportanekdoták)
1965: Ez-az avagy a bicikliző tigris
1966: Víz fölött, víz alatt (összegyűjtött elbeszélések)
1969: Hét játék (színművek)
1970: Gellérthegyi álmok (színmű)
1972: Pesten és Budán (színművek)
1973: Leányfalu és vidéke
1974: Végtelen szőnyeg (elbeszélés)
1978: Marich Géza utolsó kalandja (kisregény)
1979: Alvilági napló (elbeszélés)
1980: Mi van a Dunában?
Budapesti ősz. Regény; Szépirodalmi, Bp., 1982
X utolsó kalandja; Magvető, Bp., 1982 (Rakéta regénytár)
Halállista. Válogatott elbeszélések; Zrínyi, Bp., 1985
Óvilág és Újvilág; Szépirodalmi, Bp., 1985
Házszentelő. Válogatott novellák és kisregények; vál. Molnár Tibor; Kriterion–Európa, Bukarest–Bp., 1986
Zenebona; Szépirodalmi, Bp., 1986
Uncle Joe. Számadás a tálentomról; Szépirodalmi, Bp., 1987 (kisregény – nagybátyjáról Karinthy Józsefről)
Skizofrénia / Man overboard; Magvető, Bp., 1988 (Rakéta regénytár)
Vége a világnak; fotó Robert Capa; PLKV, Bp., 1988
1989: Révkalauz (napló + kisregények)
Italia mia; Magvető, Bp., 1989
1990: Ezredvég (korábban megjelent művek újabb kiadásai: Budapesti ősz + Italia mia + Uncle Joe + Man overboard + Skizofrénia)
Staféta; Magvető, Bp., 1991
Napló, 1-3.; sajtó alá rend. Jovánovics Miklós; Littoria, Bp., 1993
Levelek Karinthy Ferenchez; vál., szerk., sajtó alá rend. Karinthy Ferencné és Jovánovics Miklós; Littoria, Bp., 1994
Zsiga, Marci és más ebadták; Móra, Bp., 1998
Baracklekvár és más történetek; utószó Fráter Zoltán; K. u. K., Bp., 2001 (Unikum könyvek)
Karinthy Ferenc; vál., szerk., bev., jegyz. Fráter Zoltán; Alexandra, Pécs, 2002 (Kossuth-díjas írók)
Magyar történet; K. u. K., Bp., 2003 (Unikum könyvek)
Napló, 1974–1991; Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó, Bp., 2016 (Nemzeti könyvtár)
József Attila-díj (1950, 1954, 1974)
A Magyar Köztársaság Zászlórendje (1991)
↑ Karinthy Ferenc. Tempó Fradi!. (Hozzáférés: 2015. június 18.)
↑ 2011. június 2-i lekérdezés
Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 963-8607-10-6
Szalay Károly: Karinthy Ferenc alkotásai és vallomásai tükrében; Szépirodalmi, Bp., 1979 (Arcok és vallomások)
Kortárs magyar írók, 1945-1997
Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet
Karinthy Ferenc adatlapja a Molyon
Karinthy Ferenc a PORT.hu-n (magyarul)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Karinthy_Ferenc&oldid=24576006”
A lap szerkesztési előzményeinek megtekintése.
A lap utolsó módosítása: 2022. január 13., 02:48
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.