hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2018. április 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Domahidy család (Domahidi) régi, törzsökös Szatmár megyei család, mely a Balogsemjén nemzetségből származik.
2 A család nevezetesebb tagjai
A család törzse Domán (Domanius) volt, birtokai a Kraszna partján feküdtek és mivel a folyón a hidat ő építette a helységet Domahidanak, családját pedig Dománhidynek, később pedig Domahidynek nevezték.
Egy 1280 körüli oklevélben (szerződésben) az e nemzetségből való I. Mihály megígérte, hogy az ő "frater"-ének, Péternek fiát Domahidy Miklóst nevelés végett átadja, de a gyermek vagyonára ő vigyáz, s ha a gyermek meghalna, ő fizeti ki az özvegynek nászhozományát, aki különben másodszor is férjhez ment a Bogátradvány nemzetségbeli Sándorhoz. A frater szóból, valamint abból, hogy Domahidy Miklós után I. Mihály, Ubul fia örökölt, következik, hogy e Miklós I. Mihálynak hihetőleg unokatestvére volt és 1280-ban megígérte azt is, hogy a beszedett jövedelem felét és a domahidi vám felét I. Miklós neveltetésére fordítja, 1280 után pedig a fiatal Miklóssal együtt rendel ki egy gondviselőt Domahida és Penyige helységekben.
A család nevezetesebb tagjai[szerkesztés]
I. Miklós - 1300 körül comes
V. Miklós - 1642. évben főjegyző
VI. Miklós - 1694-1699 alispán
László - 1703-ban szolgabíró és később gróf Károlyi Sándor generalis főkamarása volt
I. István - 1733-1757 között élt, ő volt Domahida új telepítője
Ferenc - Mária Terézia alatt katona főtiszt
Pál - 1848-49-ben Kossuth Lajos kormánybiztosa, 1867-1872-ig első alispán és egyházmegyei főgondnok
Dániel - 1848-49-ben nemzetőr kapitány
Gedeon - 1842-1848 között megyei tiszti főügyész és főpénztárnok
Ferenc 1848-49-ben Vilmos huszárok századosa, 1861-ben országgyűlési képviselő, 1865-1872 között országgyűlési képviselő, 1875-1892-ig főispán, a Lipót rend lovagja
II. István - 1867-1872-ig főszolgabíró, 1872-től 1893-ig országgyűlési képviselő, majd egyházmegyei tanácsbíró, az Ecsedi-láp szabályozó társulatnak alakulásától igazgatósági választott tagja volt
Sándor - 1868-1875-ig kincstári ügyész, 1875-től 1893. évig királyi közjegyző, az Ecsedi-láp lecsapoló társulat alelnöke és a vármegyei gazdasági egyesület elnöke († 1907)
Elemér - 1889-től 1901-ig főszolgabíró, 1901-től 1903-ig országgyűlési képviselő, 1903-tól 1905-ig Hajdú vármegye és Debrecen város főispánja, majd egyházmegyei főgondnok, az Ecsedi-láp lecsapoló társulat igazgatóságának választott tagja; fia István (született 1898-ban)
Viktor volt főszolgabíró, utána országgyűlési képviselő, majd angyalosi birtokos, - fiai György és Ferenc
Pál 1906-tól szolgabíró volt a szatmári járásban
Kék pajzsban arany-koronán könyöklő páncélos kar kardot tart. Sisakdísz ugyanaz. Foszlányok: kék-arany, vörös-ezüst.
Nagy Iván: Magyarország családai czímerekkel és nemzékrendi táblákkal. Pest: Ráth Mór. 1857–1868.
Szatmár vármegye. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1908.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Domahidy_család&oldid=19857851”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2018. április 22., 11:02
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.