hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru hu hu nb de de en en hu hu hu sk hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. november 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1905. január 24. (82 évesen)[1]
A Wikimédia Commons tartalmaz Máriássy János témájú médiaállományokat.
Máriássy János (Berzsenyi Lénárdnak az olmützi börtönben róla készített egyik rajza
Márkus- és batizfalvi báró Máriássy János (Igló, 1822. június 23. – Budapest, 1905. január 24.) honvédezredes, a magyar királyi honvédség altábornagya.
1840-ben lépett a császári hadsereg 60. (Wasa) gyalogezredébe hadapródként. 1842-től a magyar királyi nemesi testőrségben szolgált, majd 1847-től a 2. (Sándor) gyalogezred főhadnagya lett. 1848 júniusában került át a honvédség állományába, először főhadnagyként az 5., majd századosként a 2. zászlóaljba. Részt vett az 1848. nyári délvidéki harcokban.
Augusztus végén őrnaggyá léptették elő és a tiszántúli önkéntes mozgó nemzetőrség aradi táborának parancsnokává nevezték ki. Az október 3-ai királyi manifesztumot követően az aradi vár kétezer fős őrsége Johann Berger altábornagy vezetésével megtagadta az engedelmességet a magyar kormánynak, és átállt a császáriak oldalára. Az aradi nemzetőr tábor ostromló haddá alakult át. Az alezredessé előléptetett Máriássy parancsnoksága alatt álló, mintegy ötezer fős magyar sereg október végére teljes ostromzár alá vette a várat. A császári hadvezetés a vár élelmiszerrel és lőszerrel való ellátása céljából Temesvárról egy különítményt indított útnak, amely november 14-én Lippánál összecsapott Máriássy egyik dandárjával. Az ütközet magyar vereséggel végződött, és a császári dandárnak sikerült a szállítmányt bejuttatni a várba. December 3-án a magyar csapatok éjszakai támadást indítottak a vár ellen, de jelentős veszteségeket szenvedtek, és a várat nem sikerült bevenniük. December 14-én egy császári hadoszlop ismét áttörte az ostromzárat, és a védőket hónapokra elegendő készlettel látta el. Máriássyt ekkor felmentették beosztásából. Utóda Gaál Miklós honvéd ezredes lett.
1849 januárjától hadosztályparancsnokká nevezték ki Klapka György parancsnoksága alatt újjászervezett felső-tiszai hadseregben. Egységével február 24-én Pétervására mellett rajtaütött Franz von Schlik altábornagy egyik egységén, amely jelentős veszteséget szenvedett. A kápolnai csatában az ő csapatai védték Kápolnát, míg február 27-én a Franz Wyss vezette császári csapatok visszavonulásra nem kényszerítették.
A tavaszi hadjárat alatt betegszabadságon volt, az I. hadtestbe beosztott hadosztályának parancsnokságát Buda ostroma alatt vette át ismét. Döntő szerepet játszott a vár május 21-ei bevételében. Csapatai élén ő tört be először a várba a Krisztinaváros felőli oldalon. Jutalmul ezredessé léptették elő és megkapta a Magyar Katonai Érdemrend III. osztályát. Részt vett a Vág melletti harcokban, majd a második komáromi és a július 27-ei váci csatában. Az augusztus 2-ai debreceni ütközetben csapataival ő fedezte a magyar sereg visszavonulását. Augusztus 10-én ismét Schlik altábornagy csapatai ellen harcolt a németság-újsági ütközetben.
A fegyverletétel után Aradon előbb halálra ítélték. Az ítéletet Haynau tizennyolc év várfogságra változtatta. Aradon, majd Olmützben raboskodott. 1856-ban kapott kegyelmet. 1861-ben az iglói kerület országgyűlési képviselőjévé választották. 1869-ben az újonnan alakult magyar királyi honvédségben ezredesi rendfokozatban a kassai honvédkerület parancsnokává nevezték ki. 1871-ben vezérőrnaggyá, 1879-ben altábornaggyá léptették elő. 1887-ben vonult nyugalomba. 1888-ban bárói címet kapott, és a főrendiház tagja lett. Az 1890-es évek elején megírta emlékiratait „Visszaemlékezések az 1848–49. évi szabadságharc alatt végzett szolgálataimra” címmel.
↑ a b BnF források (francia nyelven)
↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. június 8.)
Hermann Róbert: Az 1848–1849-es szabadságharc nagy csatái, Zrínyi Kiadó – 2004, ISBN 9633273676
Bona Gábor: Az 1848-49-es honvédsereg vezetői (Rubicon 1999/4)
Magyarország hadtörténete két kötetben (főszerkesztő: Liptai Ervin), Zrínyi Katonai Kiadó – 1985, ISBN 9633263379
Sablon:Magyar vezetők az 1848–49-es forradalom és szabadságharc idején
Magyar vezetők az 1848–49-es forradalom és szabadságharc idején
Batthyány Lajos ·  Szemere Bertalan
Aulich Lajos ·  Batthyány Kázmér ·  Csány László ·  Deák Ferenc ·  Duschek Ferenc ·  Eötvös József ·  Esterházy Pál Antal ·  Görgei Artúr ·  Horváth Mihály ·  Klauzál Gábor ·  Mészáros Lázár ·  Szemere Bertalan ·  Széchenyi István ·  Vukovics Sebő
Ábrányi Emil, id. ·  Almásy Pál ·  Berzenczey László ·  Bezerédj István ·  Beöthy Ödön ·  Csernovics Péter ·  Csernátony Lajos ·  Csertán Sándor · Csillagh Lajos ·  Deák Ferenc ·  Dedinszky József ·  Fejérváry Miklós ·  Gáspár András ·  Gorove István ·  Hajnik Pál ·  Házmán Ferenc ·  Irányi Dániel ·  Janitsáry Szilárd ·  Kovács Lajos ·  Mikó Imre ·  Nemeskéri Kiss Miklós ·  Nyáry Pál ·  Palóczy László ·  Pulszky Ferenc ·  Sárosi Gyula ·  Séllyey Elek ·  Sümeghy Ferenc ·  Szacsvay Imre ·  Széchenyi István ·  Táncsics Mihály ·  Tolnay Károly ·  Újházy László ·  Varga Ferenc (honvéd) ·  Zichy Ödön
Bem József ·  Henryk Dembiński ·  Görgei Artúr ·  Hrabovszky János ·  Kiss Ernő ·  Mészáros Lázár ·  Móga János ·  Vetter Antal
Aulich Lajos ·  Bakonyi Sándor ·  Baldacci Manó ·  Blagoevich Imre ·  Czetz János ·  Csuha Antal ·  Damjanich János ·  Dessewffy Arisztid ·  Friedrich Eder ·  Esterházy Sándor ·  Fackh József ·  Gál Sándor ·  Gáspár András ·  Guyon Richárd ·  Gyulai Gaál Miklós ·  Kiss Pál ·  Klapka György ·  Kmety György ·  Knezić Károly ·  Lahner György ·  Lázár György ·  Leiningen-Westerburg Károly ·  Lenkey János ·  Majthényi István ·  Nagysándor József ·  Perczel Mór ·  Pigeti Ágost ·  Poeltenberg Ernő ·  Répásy Mihály ·  Schweidel József ·  Török Ignác ·  Vécsey Károly ·  Józef Wysocki ·  Johann Zahn
Amsberg György ·  Asbóth Lajos ·  Aschermann Ferenc ·  Asztalos Sándor ·  Bánffy János ·  Bangya János ·  Bátori-Schulcz Bódog ·  Bayer József Ágost ·  Bene Lajos ·  Beniczky Lajos ·  Berzsenyi Lénárd ·  Bethlen Gergely ·  Csapó Vilmos ·  Csutak Kálmán ·  Dobay József ·  Dunyov István ·  Földváry Károly ·  Forró Elek ·  Gál László ·  Hadik Ágoston ·  Ivánka Imre ·  Kollmann József ·  Korponay János ·  Peter Giron ·  Horváth János ·  Hrabovszky György ·  Inczédy László ·  Kazinczy Lajos ·  Kosztolányi Mór ·  Lázár Vilmos ·  Lukács Dénes ·  Makk József ·  Máriássy János ·  Mesterházy István ·  Mikes Kelemen ·  Nemeskéri Kiss Miklós ·  Németh János ·  Ormai Norbert ·  Perczel Miklós ·  Schneider Antal ·  Szathmáry Mihály · Stein Miksa ·  Teleki Sándor ·  Tóth Ágoston Rafael ·  Władisław Zamoyski
Asbóth Sándor ·  Balogh János ·  Flór Ferenc ·  Josef Fockner · Johann May ·  Görgey Kornél ·  Ihász Dániel ·  Katona Miklós ·  Mihálóczy Károly ·  Pongrácz László ·  Prágay János ·  Hadik Ágoston ·  Maderspach Ferenc ·  Mieczysław Woroniecki ·  Rosty István
Albert Anzelm ·  Almásy Ernő ·  Baróthy László ·  Bauer Lajos ·  Bethlen Miklós (újságíró) ·  Csemegi Károly ·  Csomortányi Lajos ·  Csúzy Pál, ifj. ·  Dedinszky Antal ·  Dembinski Tivadar ·  Fiala János ·  Figyelmessy Fülöp ·  Fornet Kornél ·  Gerster Antal ·  Hollán Ernő ·  Kabos Károly ·  Keményffy József · Kerkapoly Mór · Kompolti ·  Kovács István ·  Mednyánszky László ·  Nemegyei Bódog ·  Németh Albert ·  Noszlopy Gáspár ·  Ordódy Kálmán ·  Schoepf Albin ·  Utassy Károly ·  Waagner Gusztáv ·
Ács Gedeon ·  Balatoni Farkas János ·  Baróthy Zoltán ·  Báthory Ignác ·  Bulyovszky János ·  Chandory Viktor ·  Cseh Imre ·  Csemegi Ignác  ·  Csillagh László ·  Czigány Bertalan · Deák Lajos ·  Dedinszky Károly ·  Duka Tivadar ·  Esterházy Miguel ·  Fráter Alajos ·  Gállfy-Gállik András ·  Görgey István ·  Hertelendy Kálmán ·  Hollán Hugó ·  Hubay Gusztáv ·  Kalapsza János ·  Kappner Ignác ·  Kerkapoly Tivadar ·  Kinizsi István ·  Kiss Gusztáv ·  Komáromy György ·  László Károly ·  Mészáros Imre ·  Mihalotzy Géza ·  Molnár Márton ·  Nagy József · Németh József ·  Giuseppe Paganini ·  Podharádszky Károly ·  Pomucz György ·  Radnich Imre ·  Radnich János ·  Reményfi János ·  Rőzsényi Farkas ·  Szende Béla  · Vándor József ·  Zeyk Albert ·  Zeyk Domokos ·  Zeyk Ferenc ·  Zeyk László ·  Karol Gustaw d’Abancourt de Franqueville ·  Nedeczky István ·  Skublics István ·  Török Lajos
Adamovich Ádám ·  Debreczenyi Ignác ·  Fiáth Pompejus ·  Grossinger Károly ·  Janitsáry Szilárd ·  Jekelfalussy Sándor ·  Kiss Antal ·  Koppány Gyula ·  Kozlay Jenő ·  Lebstück Mária ·  Rombauer Gyula Róbert ·  Ruttkay Károly ·  Semsey Kálmán ·  Semsey Károly ·  Skublics Gyula ·  Szabó Ignác ·  Szalatnay Márk ·  Számwald Gyula ·  Szladovits Ferenc · Toplányi Sándor ·  Utassy Frigyes György ·  Vékey Antal ·  Vöneki Lajos ·  Vértesy János ·  Wolf József ·  Xántus János ·  Zágonyi Károly ·
Apáthy István ·  Csermelyi József ·  Décsy Ede ·  Elekes József ·  Gaál Sándor ·  Grechenek György ·  Gruber Fülöp ·  Hillebrandt Hugó ·  Kovács Gusztáv ·  Ludwigh Elek ·  Mándy Károly ·  Menyhárt G. János ·  Pokorny Antal ·  Püspöky Grácián ·  Radnich István ·  Rosti Pál ·  Svastits Benő ·  Szigethy Csehi Miklós ·  Takács Ferenc
ISNI: 0000 0001 0654 3469
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc portálja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Máriássy_János&oldid=23251199”
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc fontosabb alakjai
Magyar politikai foglyok a 19. században
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. november 14., 22:53
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.