hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Románia még átmeneti vesztesként is területekkel gyarapodott 1918-ban | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Románia még átmeneti vesztesként is területekkel gyarapodott 1918-ban
Izgalmas hírekről számolt be 1918. április 14-én a Világ című lap Budapesten. A szovjet-orosz állammal 1918. március 3-án a központi hatalmak ekkor már megállapodtak a különbékéről Breszt-Litovszkban, így az európai keleti fronton csak Románia maradt egyedül az antant oldalán, „szorult helyzete” miatt márciusban előzetes különbékére kényszerült Németországgal, Ausztria-Magyarországgal, Bulgáriával és Törökországgal. Ezek közül az első három befolyása alá akarta vonni Romániát, a Monarchia és Bulgária pedig területi igényeket is támasztott Bukaresttel szemben. Magyarország így a Kárpátok túlsó lejtőin szerzett volna területeket. Mindeközben Romániának kompenzációként lehetővé tették a központi hatalmak, hogy bekebelezze Besszarábiát, megszerezze a cári birodalom részben románok által lakott területét (a mai Moldovai Köztársaságnál valamivel nagyobb területet).
Így a központi hatalmak által (átmenetileg) legyőzött Románia már 1918 márciusában-áprilisában megszerezte a két világháború közötti Nagy-Románia egyik elemét. Már 1918 januárjában Besszarábia területére lépett a román hadsereg, méghozzá az ottani hatóságok kérésére, hogy rendet teremtsen – ezt a román nemzetvédelmi minisztérium honlapján lehet olvasni jelenleg is. A besszarábiai Sfatul Ţării (Országtanács) már 1917 decemberében kikiáltották a Moldovai Demokratikus Köztársaságot. Az Országtanács 1918 tavaszán mondta ki az egyesülést Romániával, amelyet akkor átmenetileg a németbarát Alexandru Marghiloman kormányfő irányított. (Az antantbarát román kormány Szovjet-Oroszország háborúból való kilépése után bukott meg.)
A Világ minderről így számolt be: „A besszarábiai miniszterelnöknek az ország tekintélyes politikusaival több napon át folytatott tanácskozása után fölszólították a román miniszterelnököt, jelenjék meg a besszarábiai országos tanács előtt és közölje azokat a feltételeket, amelyekkel az egyesülés megtörténhetik. Marghiloman miniszterelnök Hârjeu hadügyminiszterrel jelent meg az országos tanács előtt és felolvasta a feltételeket. Eszerint a demokrata moldvai köztársaság, amelyet a Prut, a Dnyeszter, a Duna, a Fekete-tenger és Ausztria régi határa vesz körül, élni akar Oroszországtól való elválása után önrendelkezési jogával és egyesül Romániával, az anyaországgal.” A feltételek ismertetése után Marghiloman elhagyta az Országtanács épületét. A tanács ezután megkezdte a föltételek tárgyalását. „A leszavazásnál 64-en az egyesülés mellett, 3-an ellene szavaztak, 56-an pedig nem adták le szavazatukat” – írta a Világ. Marghilomant értesítették az eredményről, erre újra megjelent az országtanács előtt és kihirdette a két ország egyesülését.
Marghilomant hazautazásakor éljenző sokaság fogadta. Az egyesülés ellen ugyanakkor tiltakozott a Budapesti Hírlap információja szerint Ukrajna, amely maga is igényt tartott a besszarábiai területekre, legalábbis egy részére. Ukrajnát ekkor szintén németbarát erők kormányozták (a Rada).
Románia és Besszarábia egyesülése = Világ, 1918. április 14.
Ukrajna tiltakozása Besszarábiának Romániához való csatlakozása ellen = Budapesti Hírlap, 1918. április 16.
Marghiloman ünneplése Bukarestben = Budapesti Hírlap, 1918. április 16.
Sergiu Praporgescu – Mioara Praporgescu: Istoria Romanilor pentru gimnaziu. Deva, 2003.
Készítette: Szegő Iván Miklós
Világ, 1918. április 14.
Románia és Besszarábia egyesülése
Bécsből jelentik: A kisenevi események Besszarábia és Románia egyesülésének kihirdetéséig a következőképpen folytak le:
A besszarábiai miniszterelnöknek az ország tekintélyes politikusaival több napon át folytatott tanácskozása után fölszólították a román miniszterelnököt, jelenjék meg a besszarábiai országos tanács előtt és, közölje azokat a feltételeket, amelyekkel az egyesülés megtörténhetik. Marghiloman miniszterelnök Hârjeu hadügyminiszterrel jelent meg az országos tanács előtt és felolvasta a feltételeket. Eszerint a demokrata moldvai köztársaság, amelyet a Prut, a Dnyeszter, a Duna, a Fekete-tenger és Ausztria régi határa vesz körül, élni akar Oroszországtól való elválása után önrendelkezési jogával, és egyesül Romániával, az anyaországgal. Az egyesülés a következő alapon történik: Az országos tanács továbbra is együtt marad, hogy a földbirtok reformját az ország szükségletei szerint végrehajtsák. Besszarábia megtartja autonómiáját, az általános, egyenlő és titkos választójog alapján megválasztott tartománygyűlést és önálló közigazgatást kap. A besszarábiai kisebbségek jogát tiszteletben kell tartani. A román kormányba Besszarábiának két képviselője belép. A román parlament haladéktalanul összehívja az alkotmányozó országgyűlést, amelyen Besszarábia népessége számának megölelő arányban lesz képviselve. Az alkotmányozó országgyűlés feladata az lesz, hogy a két ország egyesülését és az egyesülés föltételeit megállapítsa.
A föltételek fölolvasása után Marghiloman kíséretével együtt elhagyta az országos tanács épületét. A tanács ezután megkezdte a föltételek tárgyalását. A tárgyaláson Constantin Stere is részt vett, akit megválasztottak besszarábiai képviselőnek. A parasztképviselők kezdetben ellenezték az egyesülést, utóbb azonban vezérük, Ciganko rábeszélésére beleegyeztek. Az országos tanács 140 tagja közül 223 volt jelen. A leszavazásnál 64-en az egyesülés mellett, 3-an ellene szavaztak, 56-an pedig nem adták le szavazatukat. Az egyesülés ellen az oroszok foglaltak állást, a szavazásban pedig a zsidók nem vettek részt. Marghilomant azután értesítették az eredményről, mire ismét megjelent az országos tanács előtt és kihirdette a két ország egyesülését. Constantin Stere-t mindenütt nagy tisztelettel fogadták Besszarábiában, mivel évtizedek óta küzdött az egyesülés mellett.
Budapesti Hírlap, 1918. április 16.
Ukrajna tiltakozása Besszarábiának Romániához való csatlakozása ellen
(Ukrajnai Távirati Iroda) Besszarábiának Romániához való csatlakozása az ukrajnai lakosság valamennyi körében nagy megbotránkozást keltett. Az ukrajnai parlament és a középponti rada azonnal rendkívüli üléseket tartott, amelyeken főleg a besszarábiai kérdéssel foglalkoztak. A parlament valamennyi frakciójának vezére energikusan tiltakozott a román kormány nemzetközi spekulációja ellen.
Marghiloman miniszterelnök és Arion külügyminiszter tegnap Jászvásárból visszaérkezett Bukarestbe. A pályaudvaron a román hatóságok képviselői, a miniszterelnök barátai és nagyszámú közönség fogadták őket. Marghilomant lelkesen ünnepelték, mint Besszarábia és Románia egyesülésének megteremtőjét.
Előző bejegyzés Kik jártak a lovira és az ügetőre 1918-ban?Következő bejegyzés Bárói méltóságot adományoz a király Ullmann Adolf nagybankárnak
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva