hu et hu hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu en hu et hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu sk et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Rákoskert sugárút kezdete Rákoskert vasúti megállóhely felől
Pozíció Budapest XVII. kerülete térképén
A Wikimédia Commons tartalmaz Rákoskert témájú médiaállományokat.
Rákoskert Budapest főváros legkeletibb és egyben a központtól legtávolabb eső városrésze a XVII. kerületben.
Rákoshegy és Ecser között fekszik, Budapest XVII. kerületében, hozzá tartozik a Strázsahegyként ismert terület is. Rákoskert Budapest legkeletibb és egyben a központtól legtávolibb városrésze; a nulla kilométerkőtől mintegy 23-24 kilométerre fekszik közúton, vagyis messzebb, mint Érd, Biatorbágy, Szigetszentmiklós, Gyál vagy Dunakeszi, s nagyjából olyan távolságra, mint Szentendre, Vecsés, vagy Tököl központja.
Noha földrajzi értelemben a Pesti-síkságon fekszik, területe a kerület többi részéhez hasonlatosan dimbes-dombos; egy 1989-es katonai térkép szerint legalacsonyabb (a rákoskerti vasúti megálló közelében 169 m) és legmagasabb pontja, az Erdő-hegy (ami egyben a Pesti-síkság legmagasabb pontja is – 241 m) között valamivel több, mint 72 és fél méter a szintkülönbség.[2] Ebből kifolyólag a városrész jellege hasonlatos a belbudai kerületekéhez; szinte mindegyik utca lejt valamely irányba, némelyikük pedig kifejezetten meredeknek nevezhető, az átlagos tengerszint feletti magasság pedig (a méréshez alapul vett pontoktól függően) valahol 205-210 méter környékén van.
A terület, amelyen a mai Rákoskert fekszik, Rákoscsabához tartozott valószínűleg az Árpád-kortól kezdődően, mióta csak Rákoscsabát számontartjuk. Rákoscsaba nevének említése először egy 1067-ben kelt oklevélben történik, mint Chaba Racusa (Csabarákosa). Abban az időszakban adományozta Géza herceg az Aba nemzetséghez tartozó Péter ispánnak, aki továbbadta a százdi monostornak. További tulajdonosai, földesurai voltak 1312-től majdnem a török hódoltság végéig a Széchyek, közben 1535-től három évig Werbőczy István is birtokolta a falut. A törökök elleni felszabadító harcokban, annyi más magyar település sorsában osztozva Rákoscsaba is elnéptelenedett. A felszabadító harcok után rövid időre Vorster Kristóf osztrák hadbiztos uralta a községet, majd 1715-től a Laffert bárói családé lett a falu. A község lakosai túlnyomó részben magyarok voltak, bár Mária Terézia uralkodása alatt a XVIII. században néhány szlovák és német család is betelepült. Tevékenységük a mezőgazdálkodás volt, amelynek művelési területe magában foglalta a Kecskeharaszt és Üllői úti dűlőkön lévő azon földeket is, amelyeken a mai Rákoskert terül el.
A terület tulajdonosa, Schell báróné dr. Füredi Ferenc, a család ügyvédjének tanácsára, hogy a férje adósságait rendezze és a megélhetését is valamelyest a rangjához méltó módon biztosítsa a húszas-harmincas évek fordulóján elhatározta, hogy a mai Rákoskert helyén fekvő birtokot felparcellázza és a kialakított házhelyeket eladja. 1931 januárjában már készen voltak a tervek, megnyílt a Kucorgó csárda egyik bérelt helyiségében a parcellázási iroda. Rákoscsaba képviselő testülete 1933. február 19-én hagyta jóvá báró Schell Gyuláné terveit, így ezt a napot tekintik Rákoskert alapításának.[3]
A vasúti állomás helyére is Füredi Ferenc tett javaslatot, ahol megépülése után, 1933. május 15-től, ha feltételesen is de megállt a vonat. (Ez azt jelentette, hogy felszálláskor, vagy egy megállóval előbb szólni kellett a kalauznak, ha valaki Rákoskerten akart leszállni, illetve csak akkor állt meg a vonat, ha volt felszálló) 1937-ben került be a rendes menetrendbe.
Mivel Rákoscsabát (melyhez Rákoskert akkoriban közigazgatásilag tartozott) számos más településsel együtt 1950. január 1-jével Budapesthez csatolták, Rákoskert is a főváros része lett, így önálló település sosem volt.
Az évek során a helyi vasútállomás épülete fokozatosan leromlott, majd be is zárták, mígnem 1995-ben a helyiek alapítványt hoztak létre, melynek segítségével 1997-1998-ban kívül-belül felújították a hangulatos kis épületet, mely ma vonatváró helyiségként funkcionál, illetve működik benne egy elsősorban a kerékpáros turistákat kiszolgáló turisztikai információs centrum.
2008. június 8-án Rákosmente önkormányzata a Rákoskerti Polgári Körrel közösen a vasútállomástól nem messze egy kis emlékparkot adott át, amiben egy nagyjából fél méter magas márvány kőtömb állít emléket az alapítás 75. évfordulójának.[4]
Kossuth Lajos Általános Iskola
Zrínyi Miklós Általános Iskola
Az egész Rákosmentét lefedő helyi (pl. Hírhozó, Rádió 17, stb.), illetve budapesti rádiók és kiadványok (pl. Budapesti Piac) mellett létezik kifejezetten helyi állandó újság, a Kerti Levél, illetve (jellemzően választásokkor) időszakos kiadványok is.
Vidadomb(vagy Vida-domb): a domb tetetjéről (201 méter) szép panoráma nyílik a védett Merzse-mocsár és a Ferihegyi repülőtér területére. A dombon rendszeresen rendeznek koncerteket, mulatságokat, ünnepségeket, helyi fesztiválokat.
↑ a KSH 2001-es népszámlálási adatai
↑ Rákoskert térképe Archiválva 2016. március 5-i dátummal a Wayback Machine-ben egy 1989-es katonai térképen
↑ Rákoskert 75 éves[halott link], rakosmente.hu, 2008. április
↑ Folytatódik a „Rákoskert 75 éves” ünnepségsorozatunk, Kerti Levél, XVIII. évf. 3. szám, 2008 július
Rákoskert részletes története napjainkig, szelepcsenyi.hu (helytörténeti gyűjtemény)
Budapest XVII. kerülete (Rákosmente)
Akadémiaújtelep •  Madárdomb •  Rákoscsaba •  Rákoscsaba-Újtelep •  Rákoshegy •  Rákoskeresztúr •  Rákoskert •  Rákosliget •  Régiakadémiatelep
Podmaniczky–Vigyázó-kastély •  Bogáti-Hajdú-villa •  Bulyovszky-ház  •  Rákoscsabai Főplébániatemplom •  Szent Kereszt felmagasztalása templom  •  Rákoshegyi baptista imaház •  Rákoshegyi víztorony •  Emléktáblák listája •  Műemlékek listája
Vigyázó Sándor Művelődési Ház •  Csaba Ház •  Csekovszky Árpád Művelődési Ház •  Erdős Renée Ház •  Gózon Gyula Kamaraszínház •  Maros mozi •  Rákoskerti Művelődési Ház (Ascher Oszkár Színház) •  Rákoskeresztúri Szabó Ervin Könyvtár
Merzse-mocsár •  Népkert •  Rákos-patak •  Vidadomb
Csaba vezér tér •  Fő tér •  Ferihegyi út •  Hősök tere  •  Pesti út •  Szent Kereszt tér
Akadémiaújtelep •  Rákoscsaba •  Rákoscsaba-Újtelep •  Rákoshegy •  Rákoskeresztúr (megszűnt) •  Rákoskert •  Rákosliget
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Rákoskert&oldid=24684464”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 14., 21:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.