hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu eo hu en hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu eo mt hu eo hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu en hu it hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak.
A jódsav egy szervetlen sav, a képlete HIO3 A szerkezete a klórsavéval és a brómsavéval analóg. Stabilabb, mint a klórsav vagy a brómsav. Szobahőmérsékleten színtelen, kristályos vegyület, vízben jól oldódik. Higroszkópos. A sói a jodátok. A jódsav lehet hidrogénkötéssel összekapcsolódó dimer is, ennek képlete H2I2O6.
A jódsav pKs-ének értéke 0,78, tehát a jódsav erős sav. Oxidáló tulajdonságú. A hidrogén-jodiddal reakcióba lép, elemi jód képződik.
H I O 3 + 5   H I → 3   I 2 + 3   H 2 O {\displaystyle \mathrm {HIO_{3}+5\ HI\rightarrow 3\ I_{2}+3\ H_{2}O} }
Hevítés hatására 200 °C-on elbomlik, ekkor dijód-pentoxid (I2O5) keletkezik.
2   H I O 3 → I 2 O 5 + H 2 O {\displaystyle \mathrm {2\ HIO_{3}\rightarrow I_{2}O_{5}+H_{2}O} }
A jódsav elemi jódból állítható elő erős oxidálószerek (például salétromsav, klór) segítségével.
3   I 2 + 10   H N O 3 → 6   H I O 3 + 10   N O + 2   H 2 O {\displaystyle \mathrm {3\ I_{2}+10\ HNO_{3}\rightarrow 6\ HIO_{3}+10\ NO+2\ H_{2}O} }
I 2 + 5   C l 2 + 6   H 2 O → 2   H I O 3 + 10   H C l {\displaystyle \mathrm {I_{2}+5\ Cl_{2}+6\ H_{2}O\rightarrow 2\ HIO_{3}+10\ HCl} }
A dijód-pentoxidnak, a jódsav savanhidridjének a vízben oldásakor is jódsav keletkezik.
A jodátok a jódsav sói. Közülük az alkálifémek jodátjai vízben jól, az alkáliföldfémek jodátjai és az ezüst-jodát vízben rosszul oldódik. A jodátok középerős oxidálószerek. A jódsavnak léteznek savanyú sói is, ilyen például a kálium-hidrogén-jodát (KH(IO3)2). A hidrogén-jodátok létezése arra utal, hogy a jódsav dimer jellegű is lehet. Az alkálifémek jodátjait a laboratóriumokban használják oxidálóanyagként.
Egybázisú sav; szerkezete analóg a jódsavéval. A bróm egyik oxisava. Általában színtelen (ritkábban sárgás) színű folyadék, melynek sóit bromátoknak nevezzük, hevítve oxigént fejlesztenek. Oxidálószerként használják. Könnyen bomlik, ezért csak vizes oldatban stabil. Korrozív hatású (C).
Molekulaképlete HClO3. Jellemzői a sósavhoz hasonlóak, de a klórsav gyengébb.
Nyilasi János: Szervetlen kémia. Gondolat kiadó, 1975.
Bodor Endre: Szervetlen kémia I. Tankönyvkiadó, Budapest, 1983.
↑ Négyjegyű függvénytáblázatok, összefüggések és adatok. Nemzeti Tankönyvkiadó, 2006.
↑ a b c A jódsav (Sigma-aldrich)
↑ kampf.index.hu: Néhány vegyület neve
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Jódsav&oldid=23567500”
Utoljára szerkesztve 2021. február 13., 12:10-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 12:10
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.