hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu es hu hu en hu hu hu hu hu hu et de gl hu hu pl pl hu hu pl hu hu hu es hu sk hu hu hu hu hu en hu hu hu hu tr hu fr hu hu en sk hu la en hu hu hu hu hu hu hu hu en pt hu hu hu cs fr hu hu en hu sk sk sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de nl fr de hu en hu en fi en hu hu ceb hu hu fr hu hu en hu hu hu de sk it en hu en it it it fr fr fr de de fr en en it it hu es en hu sk en en de hu en en en en it hu en en en hu fr fr en fr hu es fr fr fr en fr fr fr hu hu hu nl hu lt war war hu fi de hu fr hu en hu de fr de en de en en en de de de de fr de de hu de nl hu en fr fr de sk en en en en hu en en en sk en hu de en hu en sv fr hu hu nl sk en en fr fr de de es es eo en fr en fr en de es es hu hu de en nl fr hu hu de fr en en en nl de en en war en sk de en nl en en es hu en fr fr en de en en en es it de en en de de en hu hu de hu hu ms en it sk en hu hu en hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu en pt fi hu hu hu fr sv eo hu hu hu hu en hu hu hu hu fr hu hu de hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu tl hu hu hu hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu sk hu hu hu hu pt hu hu hu hu ca hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu en de hu sk hu hu en hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en hu hu fr hu fr hu es hu hu hu hu hu hu hu ca en hu hu hu hu hu hu en hu en de hu en en hu lt it pl hu hu hu hu pt hu rm hu de hu hu hu ms rm hu hu hu hu sk hu hu pl hu hu en hu id hu hu hu hu hu de hu hu es lv hu hu sk sk hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A filozófia a metafizika, az esztétika, az episztemológia és logika, a jogelmélet és politológia, az etika, valamint a teológia terén érvényesülő törvényszerűségek tudománya. A filozófia tárgya ezért lehet a világmindenség természete, a szépség mibenléte, a tudás és a megismerés lehetősége, a jogi-politikai normák természete, a cselekedetek helyes vagy helytelen mivolta, az istenség és a transzcendencia léte. Részterülete a bölcsészettudományoknak. A filozófia szó a görög philoszophiából ered, melynek jelentése: „a bölcsesség szeretete”. A szophia, amit általánosságban „bölcsesség”-nek fordítunk, szélesebb jelentést hordoz, magába foglalja mesterségbeli tudást, ügyességet is, amit ma praktikus tudásnak mondanánk (Homérosznál például az ügyes ács tudása minősül szophiának); ugyanez figyelhető meg a hasonló jelentéstartománnyal bíró latin ars – „művészet, tehetség”, de „tudás”, sőt „mesterség” is – esetében.
Sokak véleménye szerint a filozófus feladata az, hogy kutatásait objektíven, elvetve bármely elfogultságot a tárgyalandó problémával kapcsolatban, az ész természetes fényében végezze – a jó példa erre a szókratészi elenkhosz, mely nem egy határozott álláspont kifejtése, hanem a beszélgetőpartnerek álláspontjának megvizsgálása, melynek során azok hiányosságaira, esetenként a problémák megoldhatatlanságaira mutatunk rá. Mások – így pl. Hegel – szerint az abszolút elfogulatlanság követelménye teljesíthetetlen, bizonyos problémák ún. megoldhatatlansága pedig viszonylagos.
Raffaello Sanzio: Az athéni iskola (részlet) – A két filozófus gondolkodása közötti ellentétet mutatja: Platón felmutat az ideák égi birodalma felé, Arisztotelész ellenben lefele mutat a földi létezőket hangsúlyozva
Arisztotelész, (ógörögül: Apισtotέλnς, latinosan: Aristoteles); (i. e. 384 – i. e. 322. március 7.) görög tudós és filozófus, a modern európai tudomány atyja és előfutára. Mesterével, Platónnal együtt a nyugati kultúra legnagyobb hatású gondolkodói közé tartozik. Már az ókorban híressé vált nemcsak filozófiai művei miatt, de a kiemelkedő tehetségű makedón hadvezér és despota, Nagy Sándor nevelőjeként is.
Művei részint párbeszédek (dialógusok), részint értekező előadásúak; az előbbiekből alig maradt ránk valami. A munkák meglevő gyűjteménye bizonyára Andronikosz kiadásán alapszik. Arisztotelésznek számos műve elveszett, amint két ránk maradt jegyzékből kitűnik. Az egyik, melynek szerzője egy Ptolemaiosz nevű peripatetikus, ezerre teszi Arisztotelész könyveinek számát.
A filozófiai kert, „Egymás jobb megértéséért”; Wagner Nándor munkája.
Filozófiai irányzatok, iskolák és képviselőik
Megarai és cinikus filozófia
Giovanni Pico della Mirandola
A német felvilágosulás Kant előtt
Julien Offray de La Mettrie
Étienne Bonnot de Condillac
Paul Henri Thiry d’Holbach
Jean le Rond d’Alembert
G. W. F. Hegel
F. W. J Schelling
A XIX. század filozófiája
Ferdinand Canning Scott Schiller
José Ortega y Gasset
G. E. M. Anscombe
Filozófia a hajdani gondolkodás szerint, mint a "Tudományok királynője".
Alul Szókratész és Platón alakja.
Íme néhány tennivaló :
Német idealizmus, Schelling, Vlagyimir Szergejevics Szolovjov, Politikafilozófia, Vallásfilozófia, Leibniz, Platón dialógusai, Daniel Clement Dennett, Kategória:Magyar filozófusok.
filozófia témájú csonk cikkek
Megírni Alvin Plantinga, Társadalomfilozófia, Hans Albert, Saul Kripke, Richard Swinburne, Pietro Pompanozzi, Jacopo Zabarella, Max Scheler, A német felvilágosulás Kant előtt, Christian August Crusius, Richard Avenarius, Roman Ingarden, Eugen Fink, Lev Sesztov, Ferdinand Canning Scott Schiller, William Stern, Badeni iskola, Wilhelm Windelband, Francesco Patrizi, Heinrich Rickert, Marburgi iskola, Paul Natorp.
Több módon is a Filozófiaportál segítségére lehetsz:
Kategorizáld megfelelően a szócikkeket
1848–49-es forradalom és szabadságharc
Üzenet hagyásához kattints ide!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Portál:Filozófia&oldid=18559605”
Utoljára szerkesztve 2017. március 18., 13:04-kor
A lap utolsó módosítása: 2017. március 18., 13:04
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.