hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en sl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id es ca hu de hu sl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu cy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en
2021. január 26. kedd, 12:36
„Hazai felújítási hullám” címmel publikálta nemrégiben kutatási tanulmányát a Magyar Energiahatékonysági Intézet. A tavaly novemberben kétezer fővel végzett reprezentatív kutatás főbb, elsősorban az épületgépész vállalkozásokra számára fontos eredményeiből szemezgettünk.
Az intézet vezetője az eredmények bemutatása előtt hangsúlyozta azt a MÉGSZ és más szakmai szervezetek által már kinyilvánított véleményt, miszerint az ország által is vállalt klímasemlegességi célok nem érhetők el reálisan a meglévő épületszektor energetikai felújítása nélkül, így már a 2021-től esedékes állami lakásfelújítási programnak javarészt ennek a célnak kellene szentelni.
Koritár Zsuzsanna a tanulmányt bemutató online sajtóbeszélgetésen hozzátette,
számításaik szerint a hazai épületállomány 75 százaléka felújításra szorul, valamint a CO-kibocsátás 40 százalékáért ezek a rossz energetikai állapotú épületek  a felelősek.
Érdekes adatnak számít, hogy az Európai Unió lakásfelújítási átlaga 0,4-1,2 százalék, míg az energetikai felújítás mindössze 0,2 százalék. Az intézet szerint a háztartások fajlagos energiafogyasztása Magyarországon a legmagasabbak között van, európai szinten is.
Koritár Zsuzsanna kiemelte azt is, szükséges a felújítási hullám, de nemcsak az alacsonyabb energiafelhasználás miatt, hanem egészségügyi okok miatt is, hiszen a kültéri levegő minősége is jobb lesz ezáltal.
Miért nem újítanak fel, de mi motiválhatja a lakosságot, hogy ezt mégis megtegyék?
A címben megadott kérdésre szerettek volna választ kapni a kutatás során a szakemberek. További kérdésként merült fel, hogy 5 évvel ezelőtt és 5 éven belül milyen felújítást végeztek el, vagy terveznek megvalósítani.
A kutatás legfontosabb visszajelzései közül kiemelendő, hogy a visszajelzések szerint
az elmúlt 5 évben a lakosság 57 százaléka úgy válaszolt, történtek felújítások az ingatlanjaikban!
Ez a szám a korábbi 2016-2020 között időszakra mindössze még csak 24 százalék volt. A felújítások több mint fele régi bojlerek lecserélése, hőszigetelés és nyílászárócsere volt. Ezeket elsősorban a rossz állapottal indokolták, és csak másodlagos volt az energiatakarékosság. A kutatás szerint a válaszadók 93 százaléka elégedett volt a végeredménnyel, 67 százalékuk azt mondta, kényelmesebb, komfortosabb, melegebb és csendesebb lett a lakásuk, házuk.
Épületgépészeti szempontból fontos megállapítás, hogy a válaszadók 76 százaléka nem használt energetikai tervet, főként a családi házak esetében!
Az esztétikum és a csökkenő rezsiköltség nem változott vagy nem volt fontos a felújítások során a lakosság számára.
További felújításokat is terveznek
A kutatás adatai szerint a lakosság 36 százaléka azt tervezi, tovább kell folytatni a felújítást, és tervezi a következő 5 éven belül. Ez a szakemberek számításai szerint
mintegy 1,4 millió lakást, házat érinthet, nagyjából 3 ezer milliárd forint értékben.
Mindezt pedig elsősorban a következő 1-2 évben tervezik megvalósítani, vélhetően részben az állami programnak is köszönhetően.
A válaszokból az is kiderült, hogy a lakosság egészen pontos információkkal rendelkezik egy-egy felújítás költségével kapcsolatban, azonban nagyon szívesen vennék, ha lennének úgynevezett „egyablakos” tanácsadói rendszerek, azaz az adminisztrációt és a műszaki ügyintézéseket nem nagyon szeretnék magukra vállalni.
Az állam is jól járhat
A MEHI kiszámolta egy 30 százalékos vissza nem térítendő támogatási formával már több bevétele származna az államnak, mint amennyi kiadást erre a célra fordított. Mindez pedig minden évben 130 ezer lakás felújítását tenné lehetővé, nem beszélve az évi 450 ezer tonna CO-megtakarításról.
A MEHI szerint tehát a kutatás friss eredményei is alátámasztják azt a szándékot, mely szerint egy energiahatékonysági felújítás többszörösen megtérül, nemcsak a lakosságnak, hanem az államnak is.
1. Érdemes az ügyfelek számára hangsúlyozni, hogy az esztétikai vagy szigetelési felújítás mellett egy energetikai fejlesztés megtakarítást hozhat a család számára.
2. Javasolt felkészülni a műszaki vagy energetikai terv minél egyszerűbb elkészítésére, és a lakossági megbízók számára történő ajánlására, ugyanis a számok alapján ez jó érv lehet a felújítás célterületeinek meghatározására.
3. Javasolt az épületgépészeti vállalkozásoknak az „egyablakos” rendszer felé elindulni, azaz minél több adminisztrációt átvállalni az ügyfelektől, mégha ez többe is fog nekik kerülni. Ezt tartalmazó ajánlati csomag átláthatóságot és bizalmat kelt a lakossági megrendelőkben.
A teljes tanulmány ide kattintva érhető el.
Utoljára frissítve: 2021. január 26. kedd, 12:53
Tovább a rovatban: « Szakmatörténeti jelentőségű megállapodás született Újabb részletek a Magyar Épületgépészeti Egyeztető Fórumról »
Foglalkoztatási feszültségek az építőiparban
Hőszivattyú technológia: kulcs az európai épületállomány megújításához
Építők Napja: köszönet 375 ezer kollégának!
A vállalkozók nem tudják viselni az építőanyag-áremelkedés terheit
ÉVOSZ közlemény: szemléletváltás kell az energiafelhasználásban
Új Gépész szakáruház nyílt Pécsen
A Megyeri úton nyíltg meg az új áruház. A Plan Zrt. víz-gáz-fűtés szakáruháza korábban 15 évig bérleményben működött.
Kevés energiahatékony ingatlan van Magyarországon
2016 óta 12 szintű energetikai besorolást kell alkalmazni az ingatlanok energetikai állapotára, az elmúlt évek intenzív felújítási, korszerűsítési hullámától függetlenül az ingatlanok mintegy 10 százaléka tekinthető kimagasló energiahatékonyságúnak.
VIII. Környezetbarát Nap a Weishauptnál
Szeptember 8-án már nyolcadik alkalommal került megrendezésre a Környezetbarát Nap a Weishaupt Hőtechnikai Kft. szervezésében.
Áremelkedés: kétszer akkora az építésgazdaságban, mint a fogyasztói szegmensben
Az ÉVOSZ tapasztalatai szerint megrendelői oldalról első számú üggyé a finanszírozhatóság kérdése vált.
Országos szakmai roadshow indult az építési célú közbeszerzésekről
A rendezvénysorozatot a Közbeszerzési Hatóság az ÉVOSZ-szal és a Magyar Mérnöki Kamarával közösen szervezi.
Jelen honlap kiadója a Magyar Épületgépészek Szövetsége (MÉGSZ)
Felelős szerkesztő: Bozsó Béla
Szerkesztő: Zámbori Bíró Tamás
Hirdetési vezető: Kárpáti Zoltán
A MÉGSZ székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 132-144.
A MÉGSZ elérhetősége, ami rendszeresen kapcsolattartásra szolgáló elektronikus levelezési cím: megsz@megsz.hu
A szolgáltatót nyilvántartásba vevő hatóság: Baranya Megyei Bíróság PK 60.113/1990 Adószám: 19030270-2-43
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság sajtótermék nyilvántartási száma: CE/22507-5/2020
Kamarai tagság: Pécs-Baranya Kereskedelmi és Iparkamara
A tárhelyszolgáltató adatai: Integrity Kft. 1132 Budapest, Victor Hugo u. 18-22, tel.: 1/450 26 60 office@integrity.hu
ACO energetika energiahatékonyság GMBSZ Gyárfás Attila gázipari jogszabályok Innovatív technológiák klímavédelem környezetvédelem megújuló energia MMK MÉGSZ napelem napkollektor oktatás Országos Magyar Épületgépészeti Napok Siemens Testo építőipar épületenergetika
Copyright © 2022 Épületgépész. All rights reserved.