fr nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar hbs_lat de es fr ja nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2015. december 12.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. (2007 februárjából)
Az US GAAP (United States Generally accepted accounting principles) azoknak a számviteli szabályoknak az összessége, amelyeket az Amerikai Egyesült Államokban alkalmaznak. Ezeket a szabályokat nem a kormányzat állítja fel, de a tőzsdén jegyzett cégek számára az alkalmazásuk kötelező.
Ahhoz, hogy a pénzügyi beszámolók hasznos információkat szolgáltassanak a felhasználóknak (tulajdonosok, befektetők, hitelezők), a következő elvárásoknak kell eleget tenniük:
Legyen lényeges (relevant): a lényeges információ különbséget jelent a döntéshozatal során. Segíti a felhasználót, hogy igazolja vagy cáfolja az előzetes feltételezéseit, vagyis visszacsatolásként szolgál. Ezenkívül időben rendelkezésre kell állnia a döntéshozatalhoz.
Legyen megbízható (reliable): a megbízható információ ellenőrizhető, vagyis külső szakértő ugyanazzal a módszerrel hasonló eredményre jut; tévedésektől mentes, és tükrözze a valóságot.
Legyen összehasonlítható (comparable): a különböző vállalkozások által szolgáltatott információ legyen összehasonlítható
Legyen következetes (consistent): az egymást követő időszakokban ugyanazokat a számviteli módszereket kell használni, illetve a módszertani változások hatását meg kell magyarázni és alá kell támasztani.
A gazdasági egység (economic entity) feltételezés arra vonatkozik, hogy a vállalkozás elkülönül a tulajdonosaitól és egyéb vállalkozásoktól; a bevételek és a ráfordítások nem keverednek a személyes kiadásokkal vagy más cég költségievel.
A vállalkozás folytatása (going concern) feltételezés azt jelenti, hogy a vállalkozás hosszú ideig működni fog. Ez a feltételezés teszi igazolhatóvá az értékcsökkenés használatát. Csak akkor szabad eltérni ettől a feltételezéstől, ha a cég megszüntetése már bizonyossá vált.
A pénzegység (monetary unit) feltételezés szerint a könyvelés egy stabil pénznemben történik.
A rendszeres beszámolás (periodic reporting)' feltételezés azt jelenti, hogy a vállalkozás tevékenységére vonatkozó feljegyzéseket időszakokra el lehet különíteni.
A könyv szerinti érték (historical cost) elve megköveteli, hogy az értékelés a bekerülési érték alapján történjen, ne pedig piaci értéken.
A bevételek elismerésének (revenue recognition) elve azt jelenti, hogy a bevételeket akkor lehet elszámolni, amikor realizálódtak és nem akkor, amikor pénzügyileg teljesítették.
Az összemérés (matching) elve azt jelenti, hogy a ráfordításokat és a bevételeket azonos időszakban kell elszámolni, ha ennek van értelme. A ráfordításokat nem a munka elvégzésekor vagy a termék gyártásakor kell elszámolni, hanem amikor ez a munka vagy termék bevételt eredményez. Ha a kiadás nincs közvetlen kapcsolatban a bevétellel (ilyenek például az igazgatási költségek), akkor a kiadásokat a tárgyidőszak költségeként lehet elszámolni.
A teljes bemutatás (full disclosure) elve: Minden információt és adatot, ami a vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzethez tartozik vagy azt lényegesen befolyásolja, be kell mutatni. A bemutatott információ mennyiségének és fajtájának meghatározásakor figyelembe kell venni az információ előállításának költségeit. A bemutatott információ elégséges kell legyen a döntéshozatalhoz, de az információ előállításának az árát észszerű határok között kell tartani.
A költség-haszon arány (cost-benefit relationship) kimondja, hogy az információ előállításának haszna legyen arányos az információ előállításának költségével.
A lényegesség (materiality) azt jelenti, hogy bemutatáskor mérlegelni kell az adott tétel lényegességét. Egy tétel akkor számít lényegesnek, ha befolyásolja egy észszerűen gondolkozó egyén döntését.
Az iparági gyakorlat (industry practices) azt jelenti, hogy a számviteli gyakorlatnak követnie kell az iparági gyakorlatot.
A konzervativizmus (conservatism) azt jelenti, hogy két megoldás közül az óvatosabbikat kell választani, vagyis amelyik esetében kevésbé valószínű, hogy túlértékeli az eszközöket és bevételeket.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=US_GAAP&oldid=16959898”
Forráshivatkozásra váró lapok 2007 februárjából
Forrással nem rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2015. december 12., 00:35
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.