hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu lt hu hu hu fr hu hu en de hu en en de hu de hu en de hu de hu en fr hu en en fr hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en en hu en pt pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu en hu hu hu hu en hu hu de hu en en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Az indrija (szó szerint: "Indra istenhez tartozó", vagy "Indrának tetsző") szanszkrit és páli fogalom az indiai eredetű bölcseleti rendszerekben.
A hinduizmusban és a jógában a szó az érzékszervekre vonatkozik. Tíz indrija létezik, amelyeket két csoportra osztanak: az érzékelés szerveire (buddhíndriják) és a cselekvés szerveire (karméndriják).[1]
A buddhizmusban ezzel a fogalommal több belső folyamatot jelölnek, amelyet leggyakrabban "képességnek" fordítanak, illetve szövegkörnyezettől függően "spirituális képességnek" vagy "irányító elvnek"[2]
A buddhizmusban szövegkörnyezettől függően a következőket értik indrija alatt:
az 5 vagy 6 érzékelési képesség
1 Az öt spirituális képesség
1.1 A spirituális képességek kiegyensúlyozása
2 Az öt anyagi képesség vagy a hat érzékszervi képesség
koncentráció vagy összpontosítás (szamádhi)
bölcsesség vagy megértés (pannya).
Ez az öt képesség a hét minőség-csoport egyike, amelyet Gautama Buddha dicsért.[3]
A Szamjutta-nikája 48.10 az egyik olyan példázat, amelyben leírják a spirituális képességeket, a következő sorrendben:
Hit/meggyőződés - Buddha megvilágosodásában.[4]
Energia/kitartás - kitartás a négy helyes erőfeszítésben.
Tudatosság - a négy szatipatthánára vonatkozik.
Elmélyülés - a négy dhjána szintre vonatkozik.
Bölcsesség/megértés - a négy nemes igazságra vonatkozik.[5]
Az SN 48.51-ben Buddha az mondja, hogy az öt képesség közül a bölcsesség (agga) a "legfőbb".[6]
A spirituális képességek kiegyensúlyozásaSzerkesztés
Az AN 6.55-ban Buddha azt tanácsolja egy elbátortalanodott szerzetesnek, Szonának, hogy úgy "hangolja be" a spirituális képességeit, mint egy hangszert:
"... what do you think: when the strings of your [lute] were neither too taut nor too loose, but tuned to be right on pitch, was your [lute] in tune & playable?"
"Ugyanígy, Szona, a túlzott erőfeszítés nyughatatlansághoz vezet, a lagymatag erőfeszítés lustasághoz vezet. Ezért meg kell határoznod a kitartásod megfelelő mértékét, be kell állítani a képességeket és úgy megválasztani a témádat."[7][8]
Ehhez kapcsolódóan a Viszuddhimagga és más poszt-kanonikus szövegmagyarázatok[9] figyelmeztet, hogy egy spirituális képesség ne kerekedjen felül a többi négyen, ezért általában azt tanácsolja, hogy át kell alakítani az eltúlzott képességet az elemző állapotokkal (lásd dhamma-vicsaja) vagy a nyugalom kifejlesztésével (szamatha). Ezenfelül a szövegmagyarázatok azt tanácsolják, hogy az öt spirituális képességet egymást kiegyensúlyozó párok segítségével fejlesszük:
Az öt spirituális képesség kiegyensúlyozása.
"Mert, akinek erős a hite de gyenge a megértése, az kritikusság nélkül bízik és alaptalanul. Aki erős a megértésben, de gyenge a hite, annak hibázik a ravaszsága, mint aki az orvosság miatt betegedik meg. A kettő kiegyensúlyozásával, az illetőnek csupán akkor lesz önbizalma, amikor van rá alapja." (Vism. IV. fejezet, §47, ¶1)
"... A semmittevés legyőzi azt, aki erős a koncentrációban, de gyenge az energiája, mivel a koncentráció a semmittevést részesíti előnyben. Az agitáció legyőzi azt, akinek sok az energiája, de gyenge a koncentrálóereje, mivel az energia az agitációt részesíti előnyben. De ha a koncentráció energiával párosul, akkor nincs átmozdulás se semmittevésbe, se agitációba. Tehát ezt a kettőt ki kell egyensúlyozni." (Vism. IV. fejezet, §47, ¶2)
"... Aki a koncentráció javításán dolgozik, annak erős hitre van szüksége, mert csak az ilyen hit és az önbizalom által érhető el a teljes megértés." (Vism. IV. fejezet, §48)
"... Ezután van a koncentráció és a megértés kiegyensúlyozása. Aki a koncentráció megerősítésén dolgozik, annak szüksége van erős egyesítésre, mert így fogja elérni a teljes megértést; aki a belátáson dolgozik, annak szüksége van erős megértésre, mert így megértheti a létezés három jellemzőjét; de csak a kettő összehangolásával érhető el a teljes megértés." (Vism. IV. fejezet, §48)
Buddhagósza a következőket tette hozzá:
"Azonban erős tudatosságra van szükség mindegyik esetben; mert a tudatosság megóvja a tudatot, hogy a hiten, energián és megértésen át agitációba essen, ugyanis ezek az agitációt részesítik előnyben, vagy, hogy a tudat semmittevésbe essen, mert a koncentráció a semmittevést részesíti előnyben." (Vism. IV. fejezet, §49).[10]
Az SN 48.43-ban Buddha azt mondja, hogy az öt spirituális képesség megfelel az öt erősségenk.[11]
Az öt anyagi képesség vagy a hat érzékszervi képességSzerkesztés
A Szutta-pitakában hat érzékszervi képesség szerepel a hat érzékelési alaphoz hasonlóan. Ezek a képességek az öt érzékszerv és a "tudat" vagy "gondolat".
Az első ötöt úgy is nevezik, hogy az öt anyagi képesség (például: panycsannam indrijánam avakanti).[12]
Az Abhidhamma-pitakában az indrija fogalma kibővül huszonkét "fenomenológiai képességre" vagy "ellenőrző erőre" (páli: bávíszati indrijáni),[13] amelyek a következők:
a hat érzékszervi képesség
élet vagy életerő (dzsívit-indrija)
az öt érzés képesség[14]
az öt spirituális képesség
az gondolni, hogy "meg fogom ismerni az ismeretlent" (anannyáta-nyasszámít-indrija)
az, aki tud (annyátá-vindrija)
Bódipakkhijá-dhammá (37 megvilágosodási tulajdonság)
Sadájatana (hat érzékelési alap)
↑ Akadémiai Kiadó: Világvallások, 2009
↑ Bodhi (2000) az indriját a következőképpen fordítja angolra: "spirituális képesség" vagy egyszerűen "képesség." Buddhaghosa és Ñāṇamoli (1999) képességnek (például 128-9. o.), Conze (1993) "irányító képességnek" és "spirituális képességnek" (Rhys Davids és Stede (1921-25), 122-123. o., entry for "Indriya," Archiválva 2012. július 7-i dátummal az Archive.is-en
↑ Bodhi, 2000, 1937. o.
↑ vagy az SN 48.8 és az AN V.15 - Conze (1993), 28. o. és Nyanaponika és Bodhi (1999), 297. o.
↑ Bodhi (2000), 1671-73. o.; és Thánisszaró (1997a).
↑ Bodhi (2000), 1695. o.
↑ Thánisszaró (1997b). lásd még: Nyanaponika & Bodhi (1999), 168-70. o.
↑ Lásd még: Bodhi, 2000, 1605-7. o.).
↑ például az AN 6.55, Nyanaponika és Bodhi (1999, 301-2. o.)
↑ Buddhaghosa és Ñāṇamoli (1999), 128-9. o. - illetve: Bodhi (2000), 1511. o.; Conze (1993), 2. rész, 5. fejezet, "The Balance of the Faculties."
↑ Bodhi (2000), 1688-89. o.
↑ Rhys Davids és Stede (1921-25), 122-23. o.
↑ Bodhi (2000), 1508-1509. o. és Rhys Davids és Stede (1921-25), 122-3. o.
↑ Bodhi, 2000, 1510. o.
Bodhi, Bhikkhu (ford.) (2000). The Connected Discourses of the Buddha: A Translation of the Samyutta Nikaya. Boston: Wisdom Publications. ISBN 0-86171-331-1.
Buddhagósza, Bhadantacariya és Bhikkhu Ñāṇamoli (ford.) (1999). The Path of Purification: Visuddhimagga. Seattle, WA: BPS Pariyatti Editions. ISBN 1-928706-00-2.
Conze, Edward (1980, 1993). The Way of Wisdom: The Five Spiritual Faculties (The Wheel Publication No. 65/66). Kandy: Buddhist Publication Society. - http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/conze/wheel065.html.
Nyanaponika Thera és Bhikkhu Bodhi (ford.) (1999). Numerical Discourses of the Buddha: An Anthology of Suttas from the Anguttara Nikaya. Kandy, Srí Lanka: Buddhist Publication Society. ISBN 0-7425-0405-0.
Rhys Davids, Caroline A. F. ([1900], 2003). Buddhist Manual of Psychological Ethics, of the Fourth Century B.C.. Kessinger Publishing. ISBN 0-7661-4702-9.
Rhys Davids, T.W. & William Stede (szerk.) (1921-5). The Pali Text Society’s Pali–English Dictionary. Chipstead: Pali Text Society. - http://dsal.uchicago.edu/dictionaries/pali/.
Thánisszaró Bhikkhu (1996, 1998). Wings to Awakening: An Anthology from the Pali Canon. - http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/thanissaro/wings/index.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1997a). Indriya-vibhanga Sutta: Analysis of the Mental Faculties (SN 48.10). - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn48/sn48.010.than.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1997b). Sona Sutta: About Sona (AN 6.55). - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an06/an06.055.than.html.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Indrija&oldid=22449503”
Utoljára szerkesztve 2020. április 7., 00:31-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. április 7., 00:31
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.