tr tr hu hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu es hu de hu oc hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu et hu hu hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu ru en hu hu tr sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz az ku ru sv bg bn br hbs_lat ca id tt hbs_lat de fr el eo es eu fa fi fr lt he hbs_lat hy hy id it ja ka kk ko ku it ru lt ru en ru ms nl nb nb fr pl es pt ro ru en hbs_lat sk hbs_lat sv en tr en fy ur uz zh xmf zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Kızılırmak témájú médiaállományokat.
A Kızılırmak (Vörös folyó; görögül Άλuς [Halüsz], latinosan Halys; örményül: Alis Ked) Törökország leghosszabb folyója, 1151 km hosszú:[1] Anatólia történelmi jelentőségű folyója, többször vált határfolyóvá. Északkelet-Anatóliában, a mai Kelet-anatóliai régióban levő Köse Daglari (Peynirli csúcs: 3025 m) délnyugati lejtőjén, Karacaözen településnél ered. Vízfolyása mentén - bár ma vízi közlekedésre nem használják - számos történelmi- és ma is jelentős települést fűz fel.[2] Víze vízierőműveket táplál. A Fekete-tengerbe Samsuntól kissé nyugatra, Bafránál (Bafra Burnu)torkollik.
A hettiták Maraššanta vagy Maraššantiya(š) néven ismerték. A folyónak a görögök a Halüsz nevet adták. E név nyilvánvaló kapcsolatban áll az általuk Khaldiának nevezett Halituval, illetve az azt lakó khalüpszökkel.
Az asszír kereskedőkolóniák létesítése idején (i. e. 19. század) a folyó természetes útvonalként szolgált, folyása mentén több lerakat (wabartum) és néhány önkormányzati jogú város, kārum is alakult. Az asszírok a Tigris mentén felhatolva, átkelve az Eufrátesz északi nagy kanyarján, máris a Kızılırmak mentén találták magukat, innen pedig mind az északi tengerpartra, mind a Tuz-tó környékére könnyen eljutottak. Az asszír kolonizáció hatására a Kızılırmak folyása a Hettita Birodalom magvát alkotó korahettita települések láncolatát fűzte egybe, ezek közt legjelentősebbek Kāniš (később Neša) és Nenašša, valószínűleg az ismeretlen fekvésű Kuššara, valamint a torkolatvidékére lokalizálható Zalpuwa és az ahhoz közeli Nerik.
A folyó útját állta a kaškák terjeszkedésének is, a középhettita-későhettita kor fordulóján, az i. e. 14. században határfolyó volt Kaška és Ḫatti között.
I. e. 720 körül a kimmereknek is útját állta egy ideig, majd a Kızılırmak és a Tuz-tó környéke volt Phrygia magva is. Lydia átmeneti fennhatósága után méd-lyd határrá vált. Az i. e. 590-ben Lydia és a Küaxarész vezette Méd Birodalom között Kis-Ázsia birtoklásáért kitört háború lezárásaként i. e. 585-ben a Halüsz folyót ismerték el a békeszerződésben a két birodalmat elválasztó határként.[3][4] A határt Média bukása után a perzsák lépték át, és tették a folyó vidékét hosszú időre perzsa tartománnyá.
A diadókhosz-háborúk idején Lüszimakhosz a folyó teljes hosszát uralta, majd Szeleukosz és Antigonosz ütközőterületévé vált. A felső szakaszt hosszú időn át a Szeleukida Birodalom, az alsót Pontosz uralta. A középső szakaszt végül a galaták foglalták el, és a római kor előtt Galatia törzsterülete lett. Eközben a felső szakaszon újra önállóvá vált Kappadókia, és az i. e. 3–2. század fordulója körül Armenia Mikra is. A politikai széttagoltságnak Róma vetett véget.
A római kor után Bizánc következett.
Lásd még: Göreme Nemzeti Park és Kappadókia sziklatemplomai
↑ Samsun: Administrative structure: Bafra. [2008. június 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 14.)
↑ Sivas, Kayseri (Hacilar, Kültepe), Avanos (Göreme, Nevsehir), Kirikkale
↑ Az emberiség krónikája. Szerk. Bodo Harenberg. Budapest: Officina Nova. 1990. ISBN 963-7835-60-1
↑ Kijaksar (enciklopedija Iranica[halott link] Igor Mihajlovics Gyjakonov
Aksu ·  Araksz ·  Arda ·  Bartın ·  Biga ·  Büyük Menderes ·  Ceyhan ·  Çoruh ·  Eufrátesz ·  Gediz ·  Gelevara ·  Göksu ·  Kızılırmak  ·  Köprüçay ·  Kura ·  Küçük Menderes ·  Manavgat ·  Marica ·  Murat ·  Orontész ·  Sakarya ·  Seyhan ·  Terme ·  Tigris ·  Tundzsa ·  Yağlıdere ·  Yeşilırmak
Abházia: Szuhumi ·   Bulgária: Burgasz, Várna ·   Grúzia: Batumi ·   Oroszország: Szocsi, Novorosszijszk ·   Románia: Konstanca ·   Törökország: Isztambul, Trabzon, Samsun, Zonguldak ·   Ukrajna: Odessza, Jevpatorija, Szevasztopol, Jalta, Mariupol
Krím ·  Tarhankut-fok ·  Szarics-fok ·  Mehanom-fok ·  Çam-fok ·  Civa-fok ·  Incir-fok ·  Bafra-fok ·  Boztepe-fok ·  İnce-fok ·  Kerempe-fok ·  Baba-fok ·  Kerpe-fok ·  Iğneada-fok ·  Emine-fok ·  Kaliakra-fok
A tengerbe ömlő folyók
Duna ·  Dnyeszter ·  Déli-Bug ·  Dnyeper ·  Don ·  Rioni ·  Çoruh ·  Yesilırmak ·  Kızılırmak ·  Filyos ·  Sakarya
A Fekete-tenger öblei, szorosai
Burgaszi-öböl ·  Dnyeszter-öböl ·  Dnyeper-öböl ·  Karkinyiti-öböl ·  Kalamiti-öböl ·  Feodoszijai-öböl ·  Kercsi-szoros ·  Azovi-tenger ·  Novorosszijszki-öböl ·  Samsuni-öböl ·  Sinopi-öböl ·  Boszporusz
Bolgár Aranypart ·  Kefken-sziget ·  Kígyó-sziget ·  Fekete-tengeri Természetvédelmi Terület ·  Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködés ·  Hét tenger ·  Paratethys
Törökország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Ez a földrajztudományi tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kızılırmak&oldid=23569644”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 szeptemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 14:34
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.