pt en hu hu hu hu hu en hu en en hu hu en hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de de de de de de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru de de en ru en en en hu sk en sk hu hu hu eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz az ku de ru sv bg bn hbs_lat ca hbs_lat da de el eo es eu fa fi fr he hbs_lat tl hy id es it ja ka ta ko it lb lt lv en ml mr my nl nb nb es pl pt io ro ru en hbs_lat sk sl hbs_lat en sv hu ta th tr fy vi pl zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1853. március 17. (49 évesen)[1][2][3][4][5]
A Wikimédia Commons tartalmaz Christian Doppler témájú médiaállományokat.
Christian Doppler (teljes nevén Christian Andreas Doppler, magyarosan Doppler Keresztély) (Salzburg, 1803. november 29. – Velence, 1853. március 17.) osztrák matematikus és fizikus, műegyetemi tanár.
1822-23-ban Salzburgban és a bécsi politechnikumon a fizikát és a matematikát tanulmányozta, 1829-ben a bécsi politechnikumon a matematika segédtanára, 1835-ben a prágai reáliskolán a matematika tanára, 1841-ben ugyanitt a technikai intézeten a matematika és a gyakorlati geometria tanára volt. Bányatanácsossá nevezték ki, s 1847. október 23-ától a selmeci magyar királyi bányász-akadémián a mennyiségtant, természettant és erőműtant adta elő 1849-ig. 1850-ben Bécsbe ment, ahol a műegyetemen a fizika tanára és 1851-ben a fizikai intézet igazgatója volt.
Főképp fizikával és csillagászattal foglalkozott. Fő felfedezése az 1840-es évek elején a hanghullámok terjedését vizsgálva kimutatott és később róla elnevezett Doppler-effektus, amely szerint ha a hullámok forrása hozzánk közeledik, a hullámok hosszát az álló hullámforrás által kibocsátottaknál rövidebbnek, a távolodó forrás hullámaiét pedig hosszabbnak és ennek megfelelően a hangot magasabbnak, illetve mélyebbnek érzékeljük.
Felismerte, hogy ez a szabályszerűség a fényre is érvényes:
„Ha egy fénylő tárgy… a fény sebességéhez képest számba jöhető sebességgel közvetlenül közeledik a megfigyelőhöz vagy távolodik tőle, akkor ennek a mozgásnak feltétlenül a fény… színének a megváltozása a következménye.”
A felfedezők szokásos hibájába esve azonban túl sok tényt próbált megmagyarázni ezzel az egyetlen jelenséggel. Így például úgy vélte, hogy minden csillag fénye fehér, és csak azért látjuk őket kéknek, illetve sárga-vörösnek, mert közelednek hozzánk, illetve távolodnak tőlünk.[8]
Versuch einer analytischen Behandlung beliebig begränzter und zusammengesetzter Linien, Flächen und Körper – Prag, 1839
Über das farbige Licht der Doppelsterne – Prága, 1842, a Doppler-effektus leírásával
Versuch einer Erweiterung der analytischen Geometrie, auf Grundlage eines neu einzuführenden Allgorithmus – Prága, 1843
Arithmetik und Algebra. Mit besonderer Rücksicht auf die Bedürfnisse des praktischen Lebens und der technischen Wissensehaften – Prága, 1844
Optisches Diastomometer usw – Prága, 1845
Allgemeiner Beweis, dass dieselben Factoren in beliebiger Ordnung multiplicirt, stets dasselbe Product geben – Prága, 1845
Über eine wesentliche Verbesserung der katoptrischen Mikroskope – Prága, 1845
Beitrage zur Fixsternkunde – Prága, 1846
Versuch einer systematischen Klassifikation der Farben – Prága, 1848
↑ a b c Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2015. augusztus 14.)
↑ a b MacTutor History of Mathematics archive. (Hozzáférés: 2017. augusztus 22.)
↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b Find a Grave (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. december 11.)
↑ a b Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Дoплep KpиcTиaH, 2015. szeptember 28.
↑ Dieter B. Herrmann: Az égbolt felfedezői. Budapest: Gondolat. 1981.  147. o. ISBN 963 280 982 3
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái II. (Caban–Exner). Budapest: Hornyánszky. 1893.
Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
ISNI: 0000 0001 0900 839X
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Christian_Doppler&oldid=24561461”
Osztrák egyetemi, főiskolai oktatók
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 9., 02:14
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.