fr en hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu sk en hu hu hu hu hu de hu it hu fr hu en hu en hu fr hu pt hu hu pt hu fr hu hu hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en en hu hu en hu hu en hu hu hu en en hu ast hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu en hu en en hu hu hu hu pl en cs de en hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar en az ru bg ca hbs_lat cy da de el eo es fa fi fr he hi hbs_lat id it ja kk ko be mr ms nl nb nb pl pnb pt ro ru si en sv th tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. május 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Egy Toyota Prius személygépkocsi szemből
Toyota Prius+, Toyota Prius Plug-in Hybrid
A Wikimédia Commons tartalmaz Toyota Prius témájú médiaállományokat.
A Toyota Prius egy hibrid hajtású személyautó, amelyet a japán Toyota Motor Corporation gyárt 1997 óta. Összesen 4 generációja van. Ez az egyik első ilyen sorozatgyártású személygépkocsi.[1] A United States Environmental Protection Agency (EPA) szerint 2007-ben a Toyota Prius volt a leginkább üzemanyag-takarékos autó az Amerikai Egyesült Államokban.[2]
1997-ben Japánban adták el az első Prius járművet, amelyet a Toyota Motor Corporation készített. 2001 körül terjedt el jobban a világban, 2003-ra közel 160 000 darab készült a típusból. 1997–98-ban lett az Év autója Japánban, 2004-ben lett az Év autója Észak-Amerikában, a következő évben pedig az Év autója Európában kitüntetést nyerte el.[3][4]
2013 júniusának végéig az autóból világszerte több mint 3 000 000 darabot értékesítettek.[5]
A második generációs Priust egy magához képest modern érintőképernyővel szerelték fel
Induláskor a villanymotor nagy nyomatékkal hajtja az autót néhány méteren át, 40 km/h-s sebességig. Azután egyenletes, közepes fordulaton beindul a belső égésű motor, de nincs zúgás és erős zaj. Fékezésnél, amikor megállunk a forgalomban, leáll a másfél literes benzinmotor, és nem indul újra addig, amíg újra fel nem gyorsul az autó. Induláskor újra a csendes elektromos motor veszi át a meghajtást, amely indítási energiáját részben a lejtmenetből és a fékezésből visszanyert akkumulátortöltésből kapja. Kisebb üzemanyagtartályát csupán 1000 kilométerenként kell újratölteni. A hibrid kategóriában ez a megoldás bocsátja ki a legkevesebb szén-dioxidot.
A második generációs Prius akkumulátora
Két akkumulátorral szerelik az autótː egy nagyfeszültség (HV), ún. meghajtó akkuval és egy 12 voltos, kisfeszültségűvel (LV). A tölthető HV-akku mechanikusan elválasztva, 38 modulból álló, 273,6 voltos feszültségű, 6,5 Ah kapacitású és 53,3 kg tömegű, japán Panasonic gyártmányú nikkel-metál-hidrid akkumulátor (NiMH).[6] Élettartama megnövelése érdekében csak teljes kapacitása 40–60%-ára tanácsos feltölteni, hogy maradjon hely a fékezési energia-visszatáplálásnak. Minden telep 10–15 kg lantánt, és minden Prius-villanymotor 1 kg neodímiumot tartalmaz; így elmondható, hogy a termék a ritkaföldfémek legnagyobb felhasználója a világon.[7] Az LV akkumulátor elengedhetetlen az indításhoz, mivel az biztosítja a számítógép áramellátását.
A második generációs Priusnak 1,310 kWh-s, 28-modulos meghajtó akkumulátora van. Minden modul hat db, sorbakapcsolt, egyenként 1,2 V-os, 6,5 Ah-s Prismatic NiMH cellából áll, 7,2 V-on, 46 Wh/kg-os energiasűrűséggel és 1,3 kW/kg-os kimenő teljesítménnyel.[8] Minden modul beépített töltésvezérlőt és relét tartalmaz. Belőlük 28-at sorbakapcsolva kapjuk a 201,6 V; 6,5 Ah-s meghajtótelepet, amelyet energiatároló rendszernek is neveznek. A számítógép által felügyelt töltésvezérlő az akkumulátor töltését 38% és 82% között tartja, átlagosan 60% körül. Kevés töltési ciklus esetén a telepnek csak kis nettó tárolókapacitása (kb. 400 Wh) hasznosul a hibrid meghajtórendszerben és drámaian növelhető az élettartama a hőelvezetéssel. Az aktív hűtést ventilátorral, míg a passzív hőelvezetést a fémház kiképzésével oldják meg.
Amikor a Prius már tíz éve kapható volt az amerikai piacon, 2011 februárjában a Fogyasztói Jelentések megvizsgálták az akkumulátortelep élettartamát és cseréje költségeit. A magazin egy 2002-es Toyota Priust vizsgált 200 000 mérföldes futásteljesítmény után, és összehasonlította annak eredményeit egy 2001-es Prius 2000 mérföldes futás után, a cég által tíz évvel korábban elvégzett teszt eredményeivel. Az összehasonlítás csak egy kis különbséget mutatott ki az üzemanyag-felhasználás és a gyorsulás tekintetében. A 2001-es modell 5,79 l/100km, míg a 2002-es nagy futásteljesítmény után 5,82 l/100km értéket mutatott. A vizsgálat megállapította, hogy az akkumulátor hatásfoka nem csökkent hosszú használat után sem.[9] Az elsőgenerációs akkutelep cseréje Toyota-forgalmazónál 2200 és 2600 amerikai dollárért, de autóbontóban már 500 dollárért is megejthető.[9][10]
A HVAC-rendszerű autóklíma indukciós motort használ a zárt rendszerű görgős kompresszor meghajtására, amelyet általában nem alkalmaznak az autóiparban. A görgős kompresszor használata növeli a rendszer hatékonyságát, az rugalmasabbá válik, így a klímaberendezés működni fog akkor is, ha a motor ki van kapcsolva. Mivel a hűtőközeggel együtt alkalmazott olaj a nagyfeszültségű motoros tekercsek körül is folyik, a folyadéknak elektromosan szigetelőnek kell lennie, hogy elkerülje a villamos áram áthúzását a rendszer fémes részeihez. Ezért a Toyota megszabja a betöltendő POE-olaj típusát (ND11).[11][12] A rendszert nem lehet a gépkocsikhoz általában használt berendezésekkel ellátni, amelyek tipikusan PAG-(ásvány)olajat használnak, mivel a berendezés szennyezné az ND11-olajat PAG-olajjal. A SAE J2843 szabvány szerint a karbantartási berendezésekből származó olajnak kevesebb mint 0,1% PAG-ot szabad tartalmaznia a töltés során. Egy százaléknyi PAG-olaj kb. tízszeres elektromos ellenálláscsökkenést eredményezhet.[13]
Az XW10 az első generáció. A gyár 1997-től 2003-ig készítette a modelleket.
Az NHW10 az első fázis. A gyár 1997-től 2000-ig készítette a modelleket.
Az NHW11 a második fázis. A gyár 2000-től 2003-ig készítette a modelleket.
Az XW20 a második generáció. A gyár 2003-től 2009-ig készítette a modelleket.[14]
Az XW30 a harmadik generáció. A gyár 2009-től 2015-ig készítette a modelleket.[15]
Az XW50 a negyedik generáció. A gyár 2015-től készíti a modelleket.[16]
Az első fázis. A gyár 2015-től 2018-ig készítette a modelleket.
2018 XW50 Facelift (2018-tól)
A második fázis. A gyár 2018-tól készíti a modelleket.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Toyota Prius című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
↑ Toyota - Prius I (NHW10) - 1.5 16V (58 Hp) - Technical specifications, Fuel economy (consumption) (angol nyelven). www.auto-data.net. (Hozzáférés: 2018. október 17.)
↑ A Prius története (magyarul)
↑ Nem kérdés, hogy melyik a jobb – de milyenek egymás mellett
↑ Worldwide Prius sales top 3-million mark; Prius family sales at 3.4 million – greencarcongress.com, 2013. július 3. (angolul)
↑ Toyota Prius II Battery Pack. The Clean Green Car Company. [2008. február 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 30.)
↑ Gorman, Steve. „As hybrid cars gobble rare metals, shortage looms”, 2009. augusztus 31.. [2011. április 29-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés ideje: 2011. április 17.)
↑ Battery Module NP2. Primearth EV Energy Co., Ltd.. (Hozzáférés: 2015. július 12.)
↑ a b Fisher, Jake. „The 200,000-mile question: How does the Toyota Prius hold up?”, Consumer Reports, 2011. február 16.. [2011. február 20-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés ideje: 2011. február 26.)
↑ Failure analysis of some Toyota Prius battery packs and potential for recovery. Waikato University Research Commons. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
↑ Van Batenburg, Craig: Hybrid A/C Repair. ToolingUp, 2009. április 1. (Hozzáférés: 2009. április 1.)
↑ Safety Data Sheet – ND-11 A/C Compressor Oil POE Type. Mopar, 2015. június 12. (Hozzáférés: 2017. július 3.)
↑ Mavrigian, Mike: Hybrid vehicle air conditioning service. Auto Service Professional, 2013. április 10. (Hozzáférés: 2013. április 10.)
↑ Toyota Prius XW20 (magyarul)
↑ Toyota Prius XW30 (magyarul)
↑ Toyota Prius XW50 (magyarul)
Official Toyota Prius website- US (angolul)
Official Toyota Prius site – UK (angolul)
Official Toyota worldwide website
How it Works (use left sidebar to read the topics)*
A Wikimédia Commons tartalmaz Toyota Prius témájú kategóriát.
Auris  ·  Avensis  ·  Aygo  ·  Century  ·  Corolla  ·  C-HR  ·  Camry  ·  Crown  ·  Dyna  ·  GT86  ·  Harrier  ·  Hiace  ·  Hilux  ·  Land Cruiser  ·  Mirai  ·  Noah  ·  Porte  ·  Previa  ·  Prius  ·  Prius Plug-in Hybrid  ·  Proace  ·  Proace Verso  ·  RAV4  ·  Sienna  ·  Tacoma  ·  Tundra  ·  Yaris  ·  Yaris WRC
AA  ·  Avensis Verso  ·  AE86  ·  Corolla Verso  ·  Celica  ·  iQ  ·  MR2  ·  Publica  ·  Starlet  ·  Stout  ·  Supra  ·  Tercel  ·  Urban Cruiser  ·  Verso  ·  Yaris Verso
Tokió  ·  Japán  ·  Lexus  ·  Toyota modellek listája  ·  General Motors  ·  Tojoda Kiicsiró  ·  Tojoda Szakicsi  ·  Toyota Peugeot Citroën Automobile Czech  ·  Kategória:Toyota
Ez az 1975 után gyártott autótípusról szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Toyota_Prius&oldid=23887163”
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. május 22., 15:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.