fr en hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu en en hu en en hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru en de en ru ru en en ru de de eu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz az ku ru sv bg hbs_lat ca hbs_lat cy da de el eo es eu fa fi fr de he hbs_lat hy it ja ko mr nl nb fr pa pl pms pt ro ru hbs_lat en sl hbs_lat sv fy uz fr vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1754. október 8. (47 évesen)
Charlotte Craddock (1734. november 28. – , 1)
Mary Daniel (1747. november 27. – , 2)
A Wikimédia Commons tartalmaz Henry Fielding témájú médiaállományokat.
Henry Fielding (Sharpham, Somerset, 1707. április 22. – Lisszabon, 1754. október 8.) angol regényíró, jogász, újságíró.
Az Eton College-ban tanult, ahol megismerkedett és életre szóló barátságot kötött William Pitt-tel. 1728-ban Leidenbe utazott, hogy ott folytassa tanulmányait, azonban pénze fogytán vissza kellett térnie Londonba. Jogi tanulmányainak befejezése után a londoni színházaknak kezdett irogatni, de 18 vígjátékából csak Tragedy of Tragedies és The Intriguing Chamber-Maid ismeretesek. Gazdagon nősült, de a kapott vagyont hamarosan elpazarolta. Újra jogi tanulmányokba kezdett és nemsokára London egyik leghíresebb ügyvédje lett. Ügyvédkedését azonban betegsége miatt abba kellett hagynia. Ekkor politikai pamfleteket, újságcikkeket, majd 1741-től kezdve regényeket írt. Később egy kis nyugdíjat és békebírói állást kapott. Egészsége helyreállítása végett Lisszabonba utazott és ezen útja során halt meg, ugyanitt van eltemetve.
1734-ben kötött házasságot Charlotte Craddock-kal, akiről Tom Jones és Amelie című regényeinek hősnőit mintázta. Miután Charlotte 1744-ben elhunyt, Mary Danielt vette feleségül, akitől öt gyermeke született, közülük azonban három korán elhunyt.
Első regénye, a Joseph Andrews (London, 1742) Samuel Richardson Pamela, avagy az erény jutalma, (eredeti címe: Pamela or a Virtue Rewarded) című regénye után két évvel jelent meg és annak nyílt hadat üzent, a Richardson-féle bábszerű alakokkal az életből vett alakokat állítva szembe. Később novellákat adott ki Miscellanies (1743) cím alatt, ezt követték: History of Jonathan Wild; A Journey from this World to the Next (1742). Leghíresebb regénye a Tom Jones (The History of Tom Jones, a Foundling, 1749); az Amelia című (1752) már gyengébb. Ezen kívül Fielding sok tudományos értekezést is írt.
Love in Several Masques (színdarab, 1728)
Rape upon Rape (színdarab, 1730)
The Temple Beau (színdarab, 1730)
The Author's Farce (színdarab, 1730)
The Letter Writers (színdarab, 1731)
The Tragedy of Tragedies; or, The Life and Death of Tom Thumb (színdarab, 1731)
Grub-Street Opera (színdarab, 1731)
The Modern Husband (színdarab, 1732)
The Lottery (színdarab, 1732)
The Covent Garden Tragedy (színdarab, 1732)
The Miser (színdarab, 1732)
The Intriguing Chamber-Maid (színdarab, 1734)
Eurydice Hiss'd (színdarab, 1737)
The Historical Register for the Year 1736 (színdarab, 1737)
An Apology for the Life of Mrs. Shamela Andrews (regény, 1741)
Joseph Andrews és barátja, Mr. Abraham Adams kalandjai (The History of the Adventures of Joseph Andrews and his Friend, Mr. Abraham Abrams, regény, 1742)
A néhai nagy Jonathan Wild úr élettörténete (The Life and Death of Jonathan Wild, the Great, regény, 1743)
Miscellanies (összegyűjtött munkák, 1743)
Tom Jones (The History of Tom Jones, a Foundling, regény, 1749)
A Journey from this World to the Next (1749)
The Covent Garden Journal (folyóirat, 1752)
Journal of a Voyage to Lisbon (útleírás, 1755)
The Fathers: Or, the Good-Natur'd Man (színdarab, 1778-ban jelent meg)
Fielding Henrikː Jones Tamás, a talált gyerek, 1-3.; ford. Szüry Dénes; Kisfaludy Társaság, Bp., 1907–1910
Tom Jones; ford. Julow Viktor; Franklin, Bp., 1949 (A világirodalom remekei)
A néhai nagy Jonathan Wild úr élettörténete; ford. Julow Viktor, bev. Kéry László; Csehszlovákiai Magyar Kiadó, Bratislava, 1954
Joseph Andrews és barátja, Mr. Abraham Adams kalandjai; ford., utószó Balabán Péter; Magyar Helikon, Bp., 1965
Tanulmány a Semmiről; ford. Szentkuthy Miklós; in: Hagyomány és egyéniség. Az angol esszé klasszikusai; vál. Európa Könyvkiadó munkaközössége, közrem. Ruttkay Kálmán, Ungvári Tamás, utószó Abody Béla, jegyz. Abádi Nagy Zoltán; Európa, Bp., 1967
Amelia. Regény; ford. Borbás Mária, versford., jegyz. Bányay Geyza; Európa, Bp., 1969
Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
Ungvári Tamás: Fielding; Művelt Nép, Bp., 1955 (A kultúra mesterei)
Kéry László: Világirodalom. Swift, Richardson, Fielding; ELTE, Bp., 1959
Takács Ferenc: Fielding világa; Európa, Bp., 1973 (Írók világa)
Kocztur Gizella: Regény és személyiség. Az angol regény születése. Defoe, Richardson, Fielding; Akadémiai, Bp., 1987
ISNI: 0000 0001 2135 560X
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Henry_Fielding&oldid=25116607”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 21., 17:41
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.