hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu en cs de hu hu lt hu hu hu ru hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz en az ku uz ru bg hbs_lat ca id hbs_lat de eo es eu fa fi fr lt he hbs_lat id it ja ka cs lt ml be ms my nl nb fr pl ps pt ru hbs_lat en sk sl hbs_lat sv hu tr fy vi pl xmf zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szöveg helyesírását és nyelvhelyességét, a tulajdonnevek átírását. Esetleges további megjegyzések a vitalapon.
A Wikimédia Commons tartalmaz Csogá Zanbil témájú médiaállományokat.
Csogá Zanbil (perzsául: چغا زنبيل) város Huzesztán tartományban, Iránban. Az irodalomban Csoga Zanbil, Csoga Zambil, Csoga Zembil névalakban is előfordul.
Szúzától 40 km-re délkeletre fekvő település.
Csogá Zanbil i. e. 1300 körül virágzó elámi település volt, melyet az elámi birodalom királya, Untas-Napirisa építtetett. Csogá Zanbilt kr. e. 7. században Assur-bán-apli csapatai foglalták el. Az elámita korszaknak az i. e. 6. században lett vége. A város neve „kosár hegyeket” jelent.
A fallal körülvett város mintegy fél évszázadig állt fenn, királya Untas-Napirisa itt hatalmas, egykor hétszintes zikkuratot (áldozati tornyot) épített.
A zikkurat, melynek magassága 105 méter volt a legnagyobb eddig talált elámi zikkurat. Egyik éle például 1200 méter hosszú volt. A romjaiban is rendkívül impozáns zikkurat 50 méter magasan levő tetőteraszán egykor Insusinak elámi isten temploma állt. A templomnak négy terasza volt, és vályogtéglákból épült és felső emeleteit valószínűleg mázas csempe borította egykor. Bejáratánál fél életnagyságú terrakotta bikák és griffek találhatók.
A zikkurat közelében három másik templom állt.
A településtől kissé északkeletre négy palotát is feltártak, melyeket színes csempék díszítettek.
Feltárták a város víztárolóját és csatornarendszerét is, mely egykor 50 km hosszú volt és a Szúza közelében lévő Karkheh folyóból szállította ide a vizet, mivel a városban a talaj vízszintje több mint 50 méter mélységben volt. A csatornát még Utash-Napirisha építtette, víztisztító medencével is el volt látva. A több mint 3000 éves építmény maradványai ma is láthatók az északnyugati városfalnál. Ez a legrégibb víztisztító üzem a világon.
Irán (1979) ISBN 963-243-133-2
Dast-e Lut ·  Hürkaniai erdők
Bam fellegvára és a környező kultúrtáj  ·  Biszotun  ·  Csogá Zanbil romjai  ·  Golesztán palota  ·  Fársz tartomány szászánida városai (Bisápur, Firuzábád, Szarvesztán)  ·  Lotfolláh sejk-mecset  ·  Nags-e Dzsahán tér  ·  Örmény kolostorok Iránban  ·  Paszargadai  ·  Perszepolisz romjai  ·  Perzsa kertek  ·  Sustar történelmi hidraulikus vízrendszere  ·  Szafi ad-Dín sejk derviskolostora és síremléke  ·  Szoltánije  ·  Taht-e Szolejmán  ·  Tebriz történelmi bazáregyüttese  ·  Mejmand kézműves falu  ·  Szúza  ·  Perzsa qanatok ·  Gonbad-e Kávusz · Sor-i-Szoktha  ·  Jazd történelmi központja  ·  Transziráni vasút  ·  Uranamat kultúrtáj
Világörökség-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Csogá_Zanbil&oldid=25117834”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 22., 12:38
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.