fr en hu hu hu hu hu en hu ca hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu it hu de hu da hu hu hu ru hu uk hu hu hu hu ko hu hu hu en hu de hu de hu en hu de hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu hu sk hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az ca hbs_lat da de es et eu fa fi fr he hbs_lat id it ja ko ms nl nb pl pt ro ru sl sv tr fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 6.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
XB-70 Valkyrie felszállás közben, a háttérben egy B–58 Hustler
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
6 db General Electric YJ93-GE-3 utánégetős gázturbinás sugárhajtómű
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
3,0 Mach (3800 km/h)
A Wikimédia Commons tartalmaz XB–70 Valkyrie témájú médiaállományokat.
Az XB–70 Valkyrie szuperszonikus nehézbombázó repülőgép, melyet az Amerikai Egyesült Államokban terveztek. Igen nagy, a hangsebesség háromszorosát meghaladó repülési sebessége és magassága védettséget jelentett a légvédelemmel szemben. A repülőgép hajtóműve és több, fontos alkatrésze megegyezett az XF–108 Rapier vadászgépével, melyet a kísérésére terveztek, de ennek már prototípusát sem építették meg. A félszárnyak külső fele 65°-ban lehajtható volt, ez javította a gép iránytartását, azaz függőleges vezérsíkként működött, amellett megnövelte a szárnyak által termelt felhajtóerőt, így a Valkyrie volt a világon a legjobb felhajtóerő-légellenállás aránnyal rendelkező szuperszonikus repülőgép (néhány vitorlázógép ebből a szempontból jobb).
Az interkontinentális ballisztikus rakéták elterjedése miatt a bombázó repülőgépek veszítettek fontosságukból, Francis Gary Powers U–2-esének lelövése után pedig megkérdőjeleződött a nagy sebességű bombázók életképessége, ezért a repüléseket csak mint a szuperszonikus utasszállító repülőgépek fejlesztéséhez szolgáló SST program kísérleteit folytatták. 1966. június 8-án a második prototípus, miközben vadászgépekkel repült kötelékben, összeütközött egy F–104 Starfighterrel és lezuhant. Az első prototípus, amelyen több, a lezuhant második prototípuson már megoldott probléma kijavítatlan volt, még 33 kísérleti repülést végzett, 2,5 Mach-ra korlátozott sebességgel, mielőtt leállították. A repülőgép építésének hírére állították rendszerbe a Szovjetunióban a MiG–25-ös vadászrepülőgépeket.
A FAS.org oldala a gépről
The North American XB-70 Valkyrie – Az Air Vectors típusismertetője
North American B-70 Valkyrie – Festésminták a WINGS PALETTE oldalán
Ez a hadtudományi tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Sablon:Bombázó repülőgépek a második világháború után
Bombázó repülőgépek a második világháború után
A–3 Skywarrior ·  A–6 Intruder ·  A–26 Invader ·  B–1 Lancer ·  B–2 Spirit ·  B–29 Superfortress ·  B–36 Peacemaker ·  B–47 Stratojet ·  B–52 Stratofortress ·  B–58 Hustler ·  B–66 Destroyer ·  XB–70 Valkyrie Canberra ·  Valiant ·  Victor ·  Vulcan Mirage IV CASA 2.111 Il–28 ·  Mjasziscsev M–4 ·  Szuhoj T–4 ·  Tu–4 ·  Tu–12 ·  Tu–14 ·  Tu–16 ·  Tu–22 ·  Tu–22M ·  Tu–95 ·  Tu–160
Hadtudományi portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=XB–70_Valkyrie&oldid=24742031”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 6., 06:39
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.