hu de hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu de hu sv hu hu en en de pt pt en pt pt es en cs hu hu fr en fr de fi fr tr fr it it it es it hu fr ast en it it de en en es mt en hu hu nb hu pl hu hu pt es es es tr es en hbs_lat pt it it de fr en it en fi hu hu hu hu hu de hu gl hu nb hu de hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu de hu en hu pl pl hu hu hu pl hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru de de hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar fr arz en az en ru sv bg en bn br ca en id mzn it hbs_lat vi cy da de fr hsb el eo es et eu fa fi nn fr da fy de lt gn war he hi hbs_lat it tl hy hy it id fr is it ja sv ka ta ko en it lb fr hu lt lv hi pl en en en ml be mr ms ceb nds af ne nl nb nb fr ta pa es pl pnb ps pt ro ru es jbo en hbs_lat en sk sl fy et hbs_lat sv hu en ta th ceb tr tr ug fy ur uz fr fi vi ceb pl en zh he en zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Milánó (2000. május 22. – )
Verona (2013. december – )
Cuzco (1993. október 22. – )
é. sz. 31° 42′, k. h. 35° 12′31.7, 35.2Koordináták: é. sz. 31° 42′, k. h. 35° 12′31.7, 35.2
A Wikimédia Commons tartalmaz Betlehem témájú médiaállományokat.
A „Betlehem” lehetséges további jelentéseiről lásd: Betlehem (egyértelműsítő lap).
Betlehem (arabul: بيت لحم, héberül: בית לחם; Betlechem) város Palesztinában, Ciszjordániában, Jeruzsálemtől kb. 10 km-re délre. Az azonos nevű kormányzóság székhelye.
A gazdaság fő ágazata az idegenforgalom. Betlehem a Biblia alapján Jézus szülővárosa.[2]
3.2 Szent Katalin templom
Betlehem nevének kettős jelentése van:
kenyér háza – a héber Beit Lehem alapján
hús háza – az arab Beit Lahm szerint
A település legkorábbi említése már az Amarna-levelekben feltűnik (Kr. e. 1350–1330). A Biblia alapján Roboám júdai király megerősítette a várost (Kr. e. 10. század).[3]
Kr. e. 750 körül Mikeás próféta jövendölésében is szerepel: "De te, Efratának Bethleheme, bár kicsiny vagy a Júda ezrei között: belőled származik nékem, aki uralkodó az Izráelen; akinek származása eleitől fogva, öröktől fogva van."[4]
A bibliai hagyomány szerint itt született meg Dávid nemzetségéből Jézus Krisztus. Születésének dátumát a 6. században határozták meg, és ez lett a nyugati időszámítás alapja. A dátum kiszámítása azonban később pontatlannak bizonyult: Jézus minimum négy, maximum nyolc évvel a meghatározott időpontot megelőzően született.[5]
A 2. század elején, a Bar Kohba-felkelés idején a rómaiak elpusztították. Az ókeresztények azonban gondosan őrizték a szent helyek emlékét. Amikor az egyház szabadságot kapott, Nagy Konstantin felépíttette itt a születés bazilikáját. Betlehem hamar szerzetesi központ lett. Szent Jeromos 382-383-ban itt fordította le latin nyelvre a Bibliát (Vulgata).[6][7]
A 6. században a szamaritánusok sok kárt tettek a városban és a templomokban, de Justinianus újra rendbe hozatta a bazilikát és a kolostorokat.
Majd a perzsák, utána az arabok hódítása következett, de a bazilika csodával határos módon megmenekült a pusztulástól.
A keresztes háborúk során Tankréd csapatai élén elfoglalta a várost és 1100 karácsonyán itt koronázták meg I. Balduin jeruzsálemi királyt. A keresztesek visszaszorítása után a mamelukok uralma alá került. A 13. század elején érkeztek meg az első ferencesek és 1347-ben végleg megtelepedtek itt.
Betlehem a 16. század folyamán többnyire elhagyatott kis faluvá vált. 1757-ben a bazilika és a születés barlangja is a görög ortodoxok birtokába került. (Jelenleg három közösség között oszlik meg a jog: latin rítusú (római) katolikusok, görög- és örmény-ortodoxok.)
Betlehem 1917-1948 között a brit mandátumterülethez, 1948-1967 között pedig Jordániához tartozott. A hatnapos háború során, 1967-ben Izrael megszállta és közel három évtizedig ellenőrzése alatt tartotta Palaesztina jelentős részét, így Betlehemet is. 1993-ban az izraeliek és palesztinok az oslói tárgyalások során megállapodtak arról, hogy Palesztina korlátozott autonómiát kap. Ennek megfelelően az izraeli csapatok 1995-ben kivonultak Betlehemből is, ami a Palesztin Autonóm Területek része lett.[8]
A világ egyik legrégebben működő temploma, amelyet a legenda szerint Jézus születésének helyén emeltek. Építését Szent Ilona Augusta szorgalmazta 326-ban. Makariosz püspök kezdte meg a munkálatokat, melyeket 333-ban fejeztek be.[9] Betlehem leghíresebb látnivalója. Kolostorok veszik körül: jobb felől az örmények és görögök, bal felől a ferencesek épülete.
A Születés Temploma belülről
A Szent Katalin templom kolostorudvara
A ferencesek építették 1881-ben. Kolostorudvarában található Szent Jeromos szobra.
Betlehem északi végében található egy kis kupolás épület, amely Ráchel sírja fölött épült. A muszlimok Bilal bin Rabah-mecset (arab: مسجد بلال بن رباح) néven ismerik. A zsidók, arabok és keresztények számára egyaránt szent hely.
Mózes első könyve 35. része így emlékezik meg Jákob feleségének haláláról: Azután elindultak Bételből. Már csak rövid út választotta el őket Efrátától, amikor szülnie kellett Ráhelnek, de a szülés nehéz volt. A nehéz szülés közben ezt mondta neki a bába: Ne félj, mert most is fiad lett! Amikor már-már elszállt belőle a lélek, mert haldoklott, Benóninak nevezte el a fiát. Az apja viszont Benjáminnak nevezte. Így halt meg Ráhel, és eltemették az Efrátába, azaz Betlehembe vezető úton. Sírja fölé emlékoszlopot állított Jákób. Ráhel sírjának az emlékoszlopa ez még ma is.[10]
A sírról beszámol Origenész, ókeresztény egyházatya és a bordeaux-i zarándok, Arkuf püspök és mindegyik megemlékezik a fölötte levő emlékműről is. A keresztesek négyszögű építményt emeltek fölé és kupolával fedték be.
Betlehemtől kb. 5 km-re délkeletre fekszik Herodium vagy Herodion néven (héber: הרודיון, arab: هيروديون). Nagy Heródes nagy építkező volt és sok megerősített várost építtetett. Ezek ma már mind romokban hevernek. Betlehemből Herodion a legkönnyebben megközelíthető. 1962-ben végeztek ásatásokat itt és kiásták az erődítmény négy tornyának maradványait és Heródes fényűző palotáját. Az erődítményt a rómaiak rombolták le Kr. u. 70-ben, a zsidó-római háború idején. Heródes sírja nem került elő az ásatások során.
↑ Máté 2. rész
↑ 2 Krónika 11: 5-6
↑ Guzsik Tamás: Zarándoklatok, zarándokhelyek Archiválva 2009. április 24-i dátummal a Wayback Machine-ben – In: Építészettörténet, II. évfolyam 3. szám
↑ 1. Móz, 35, 16-20
Ez a szócikk részben vagy egészben a Bethlehem című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
↑ Múlt-kor, 2001.12.24.: Krisztus születésének időpontja. Múlt-kor, 2001. december 24. (Hozzáférés: 2016. december 25.)
↑ Origo, 1999.09.04.: A palesztin-izraeli békefolyamat kronológiája. Origo.hu, 1999. szeptember 4. (Hozzáférés: 2016. december 25.)
Gyürki László: A Biblia földjén
A város hivatalos oldala
A Betlehemi Egyetem oldala
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Betlehem&oldid=24548938”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 5., 17:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.