hu pt hu hu hu hu hu da sk fr kk en mn sv en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da en hu hu hu pt hu uk hu hu hu en hu hu hu en hu hbs_lat hu en hu hu hu hu fr hu zh oc hu ca da hu en hu en hu id hu uk en en da en en en la id als fr ja en ca hu hu hu hu en hu hu fr hu de hu hu hu en hu hu es hu da hu en hu zh hu da sv da hu de hu da hu nl hu en hu mg hu en hu fr hu hu hu hu hu fr cs nb hu en en hu en en nn en hu hu en en es en en hu de de tl en en hu en en th en en hu en zh fi en en fr de nl en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de uk hu uk cs uk sv ru en ru hu es hu uk hu ru hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu fr de en en en sv hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl am ar ar arz en az bcl en ru sv bg new bn bo br hbs_lat ca en id mzn it hbs_lat vi cy da de el eo es et eu fa fi nn fr da en de gd lt gu de ku he hi tl hbs_lat tl hy it id es is it ja jbo ka en kk ta ko sk pl cs it lb it en fr lt lv en ml be mr ru ms my nds ne ne nl nb nb fr it or mai pl pms pnb ps pt io ro vi ru sa bxr es jbo hbs_lat si en sk sl sq hbs_lat nl sv hu ta te en th ceb tr oc ug fy ur uz fi vi pl zh fa da zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. október 8.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
aktínium ← tórium → protaktínium
Olvadáshő A f u s H ⊖ {\displaystyle \Delta _{fus}{H}^{\ominus }}
Párolgáshő A v a p H ⊖ {\displaystyle \Delta _{vap}{H}^{\ominus }}
(25 °C) 11,0 µm/(m·K)
(20 °C) 2490 m/s
Fő cikk: A tórium izotópjai
A tórium a periódusos rendszer egyik kémiai eleme. Vegyjele Th, rendszáma 90. Nyelvújításkori neve tereny.[1] Az f mezőbe, az aktinoidák közé tartozik, épp ezért eléggé ritka. Egy természetes (232Th), és további 24 mesterséges izotópja ismert. Valamennyi radioaktív, és csaknem mindegyik alfa-bomló.
4 Előfordulás és előállítás
5.1.1 A tórium használatának előnyei az uránnal szemben
5.1.2 A tórium használatának hátrányai az uránnal szemben
A tóriumot Jöns Jakob Berzelius svéd kémikus fedezte fel a 19. század elején. Az oxidját találta meg egy sziklában, amelyből később a fémet is előállította. Az új fém nevét a skandináv-germán mitológia viharistenéről, Thorról kapta.
Elemi állapotban platinafényű, puha fém. Az elektromosságot jól vezeti. Olvadáspontja és sűrűsége viszonylag nagy (1842 °C, ill. 11,75 g/cm³). Érdekessége, hogy a 232Th felezési ideje (14 milliárd év) megközelíti a világegyetem életkorát, és jóval nagyobb, mint a Föld életkora.
232Th-család radioaktív bomlási sora, (zárójelben a felezési idők):
232Th (1,405·1010 év), 228Ra (5,75 év), 228Ac (6,25 óra), 228Th (1,9116 év), 224Ra (3,6319 nap), 220Rn (55,6 s), 216Po (0,145 s), 212Pb (10,64 óra), 212Bi (60,55 perc), 212Po (299 ns) és 208Tl (3,053 perc), 208Pb (stabil).
Szobahőmérsékleten igen ellenálló, itt csak a füstölgő sósav (HCl) és a királyvíz hatnak rá. 500 °C körül már megtámadják a halogének. Magasabb hőmérsékleten csak a savakban oldódik, alkálilúgokban nem. Oxigénnel tórium-dioxiddá (ThO2), nitrogénnel tórium-nitriddé (Th3N4) alakul. Az előbbi vegyületei jól mutatják, hogy vegyületeiben az oxidációs száma +4. Finom por alakjában piroforos.
A cériumot kíséri a monacit (CePO4) nevű ásványban. Saját ásványai még a torit (ThSiO4) és a keralit. Ezekből előbb kinyerik az oxidját (ThO2), majd ezt különböző eljárásokkal fémmé redukálják. A Föld tóriumtartalékait különböző kutatások 1,5 és 2 millió tonna közé teszik, a legjelentősebb lelőhelyek Ausztráliában, Indiában, Brazíliában és Törökországban találhatók.
Magnéziumötvözeteket állítanak elő belőle, valamint a gázizzók „harisnyáját” is tórium-dioxidból készítik (világítási hatásfok emelése végett).
Használják még AWI-hegesztésnél, volfrám-tórium elektródaként.
Atomreaktorokban alkalmazzák hasadóanyagnak. Az első tóriummal működő kísérleti reaktorok az 1960-as években már működtek az Amerikai Egyesült Államokban. Németországban 1983-ban kezdett működni az első kereskedelmi tórium erőmű (THTR–300). Jelenleg Indiában épül egy hasonló kapacitású erőmű.
A tórium használatának előnyei az uránnal szemben[szerkesztés]
A tóriumból jelentősen nagyobb készletek állnak rendelkezésre, mint uránból
A tórium alapú erőművek azonos mennyiségű kiindulási anyagból hússzor több energiát szolgáltatnak, mint egy uránalapú reaktor, tekintettel arra, hogy az urán hasadóanyag körülbelül 5% hasznosul, míg a tórium szinte 100%-ban
Az üzemeltetés során lényegesen kevesebb melléktermék képződik, mint az uránalapú reaktor esetében
A tórium használatának hátrányai az uránnal szemben[szerkesztés]
A kiégett fűtőelemek 232U izotópot tartalmaznak, aminek a felezési ideje 68,9 év, valamint a bomlástermékeinek (212Bi,208Tl) a felezési ideje nagyon rövid, ezért az újrahasznosítás során jelentősen nagyobb radioaktivitással, illetve hőmérséklettel kell számolni, mint urán esetén
A fűtőelemek újrahasznosításának módja nem kidolgozott
Az üzemeltetés során összegyűlt tapasztalat jóval kevesebb, mint az urán, vagy urán-plutónium üzemanyagú erőműveknél.[3]
A tórium alapú erőművek első lépcsője egy tenyésztési szakasz. Tenyésztési szakasz közbeiktatásával az urán alapú erőművek is hasonló hatékonysággal működnének.[3]
2011-ben India bejelentette, hogy egy tórium alapú nehézvizes reaktor (AHWR) nagyszabású tesztjét tervezi elvégezni 300 megawatt teljesítménnyel.[4]
2013-ban Norvégiában készítettek egy kísérleti tórium alapú erőművet.[5]
Egyes vélemények szerint, tórium alapú erőművek a hidegháború alatt azért nem tudtak elterjedni, mert az urán alapú erőművek segítették az atomfegyverek gyártását, később pedig az urán alapú erőművek gyártásában érdekelt országok sikeresen akadályozták meg az új technika bevezetését.[6][7]
↑ Szõkefalvi-Nagy Zoltán; Szabadiváry Ferenc: A magyar kémiai szaknyelv kialakulása. A kémia története Magyarországon. Akadémiai Kiadó, 1972. (Hozzáférés: 2010. december 3.)
↑ a b Teller Ede is a tórium mellett volt. Index.hu, 2012. február 21. (Hozzáférés: 2012. február 21.)
↑ The Guardian: India plans 'safer' nuclear plant powered by thorium
↑ Thorium nuclear reactor trial begins, could provide cleaner, safer, almost-waste-free energy (angol nyelven). www.extremetech.com, 2013. július 1.
↑ [www.guardian.co.uk/environment/2011/nov/01/india-thorium-nuclear-plant India plans 'safer' nuclear plant powered by thorium]. The Guardian, 2011. november 1. (Hozzáférés: 2011. november 4.)
↑ A tórium oldhatja meg a világ energiaproblémáit. Index.hu, 2011. november 1. (Hozzáférés: 2011. november 4.)
Kocsmáros Iván - Szőkefalvi-Nagy Zoltán: Szervetlen kémia (tanárképző főiskolai tankönyvek sor.) Tankönyvkiadó, 1980.
A Wikimédia Commons tartalmaz Tórium témájú médiaállományokat.
a magyar Wikipédia tóriumot tartalmazó vegyületeinek listája külső keresővel
Obama egy tollvonással megoldhatná a világ energiaproblémáit - index.hu
Thorium Fuel Cycle Development in India
Ez a kémiai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tórium&oldid=23117193”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. október 8., 16:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.