fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu de hu hu hu hu ro cs ru hu hu hu hu fr hu hu fr hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Krasznamihályfalva (románul Mihăieni) település Romániában, Szatmár megyében.
Szatmár megyében, Erdődtől délnyugatra Gyöngy és Ákos között fekvő település.
Neve a magyar Mihály személynévből ered.Román neve a magyarból való.
Krasznamihályfalva nevét az oklevelek 1380-ban említették először Mihályfalva, Myhalfalwa néven.
1410-ben Középszolnok megyéhez tartozott és a Kusalyi Jakcsok birtoka volt.
1489 előtt Mihályfalvi György birtokának írták, Mátyás király ekkor iktattatta be a kolozsmonostori konvent által Mihályfalvi György Katalin nevű leányát Bőnyei Jánosnét itteni birtokába.
1555-ben Csire (Chyre) Hedvig, Csaholyi Péter özvegyének és leánytestvérének birtoka volt.
1558-ban Somlyai Báthory Zsigmond erdélyi vajda Eörményesi János és Szepedi Kata Anna leányának Köbölkuthi Jánosnénak nemesi kúriűval együtt birtokrészt adományozott.
1676-ban Perecseni Nagy Andrásnak is volt itt birtoka.
1705-ben Pap Zsigmondot és Lászlót írták itt birtokosnak.
1805-ös összeíráskor adómentes nemesek itt Szentkirályi Miklós, Virág János, Farkas Sándor, Balogh Péter, Szebeni Zsigmond, Récsei József, Balogh Pál, Balogh Imre.
1847-ben 1025 lakosából 11 római katolikus, 156 görögkatolikus, 849 református, 9 izraelita.
1890-ben 771 lakosa volt, ebből 667 magyar, 1 tót, 103 oláh, melyből római katolikus 34, görögkatolikus 43, evangélikus 1, református 564, izraelita 9.
1910-ben 757 lakosából magyar 696 (91,94%), oláh 61 (8,06%).
A trianoni békeszerződés előtt Krasznamihályfalva Szilágy vármegye tasnádi járásához tartozott.
A református templom, mely 1862-1869 között épült Pribék Béla tervei alapján, a korai eklektika kitűnő példája. 1870-ben került sor a felszentelésére. A templom egyik termében dr. Mihályfalvy (Róth) Zsigmond orvos, első világháborús hős és felesége hamvai pihennek, a toronyszobában egyházi könyvtár található. 2005-ben avatták fel a - M.A. de Ruyter Ifjúsági Keresztyén Központot -, mely homlokzatán emléktábla és plakett hirdeti a nagy múltú holland tengernagy tetteit. Erdélyben egyedüli emlékhelye a gályarab lelkipásztorokat kiszabadító admirálisnak.
A régi református temetőben nyugszik torboszlai és szentháromsági Beretzky György (Zilah, 1807- Krasznamihályfalva, 1876), ma is áll faragott emlékoszlopa. Beretzky 1848-ban a Szilágyság védelmének megszervezője, töredékben fennmaradt emlékiratai a szabadságharc kevésbé ismert oldalát festik meg, több figyelmet is érdemelne.
Görögkatolikus (jelenleg ortodox) temploma 1929-ben épült.
Termálfürdője az utóbbi évek során épült ki, évről évre bővülő szolgáltatásokkal és nagyobb infrastruktúrával várja az üdülni ill. gyógyulni vágyókat.
A falu szélén lévő Degenfeld Sándor-kúria
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
Petri Mór: Szilágy vármegye monographiája III.: Szilágy vármegye községeinek története (A-K). [Budapest]: Szilágy vármegye közönsége. 1902. Online elérés
Beretzky György Emlékiratából (közli: Beretzky Endre dr.), Zilah, 1913 (a Szilágyság c. lap különnyomata)
A krasznamihályfalvi termálfürdő honlapja: http://strandmihaieni.com/index.html
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Krasznamihályfalva&oldid=23569058”
Utoljára szerkesztve 2021. február 13., 13:53-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 13:53
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.