fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu nl hu hu et fr hu hu hu en ca it hu hu hu nl hu fi de hu hu pl hu hu hu nl hu ja hu fr hu hu hu hu pt fr hu de cs en th hu ca de en pt en nl id hu hu hu hu hu hu en en en en en ro hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu nl en nl fr nl nb sv et nl hu en fy it hbs_lat hu hu hu en sv en sv hu hu hu hu sk hu pl sv sv hu sv sv sv sv sv sv pl pl sv en sv en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu sl hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu nl hu en en hu la fr nl en fr fr en hu en en en en en en en en en hu en en en hu en hu nl en en nl nl nl en nl hu fr hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Antwerp (egyértelműsítő lap)
Antwerpen főtere és a városháza épülete
Mottó: Egymásért vagyunk, és az egyetértésért.
Cames, St-Niklaas, Holleas, Shunel Dstr., „Palotanegyed”
hollandok 48%; britek 18%; németek 14%, franciák 9%; spanyolok 4%; oroszok 4%; magyarok 2%; egyéb 1%
A Wikimédia Commons tartalmaz Antwerpen témájú médiaállományokat.
Antwerpen régóta fontos város a Benelux államokban mind gazdaságilag, mind kulturális szempontból. 2008-ban a Lonely Planet útikönyvek a világ 10 legérdekesebb városa között tartották számon.[2]
Tengeri kikötője egyike a világ legnagyobbjainak, és Európában a második legnagyobb (csak Rotterdam előzi meg). Teherszállításhoz és olajfinomításhoz kapcsolódó forgalma óriási.
Tradicionálisan nagy haszid zsidó közösségek ellenőrzése alatt áll Antwerpen globális gyémántkereskedelme, bár az utóbbi két évtizedben indiai és örmény kereskedők is egyre nagyobb részt szakítanak belőle.
3.1 A 16. század végéig
A város a Schelde folyó jobb partján fekszik, így a Westerscheldén keresztül kijárása van az Északi-tengerhez.
A népi etimológia szerint az Antwerpen név a holland „hand werpen” – „kézdobás” szóból – eredeztethető. A legenda szerint, amint ezt a városháza előtti szobor is megörökíti, a város helyén, a Schelde folyó közelében egy gonosz óriás, Antigoon lakott, akit egy fiatal hős, Brabo pusztított el úgy, hogy levágta a kezét és bedobta a folyóba.
Modern nyelvészek, köztük John Lothrop Motley szerint a város neve a holland an 't werf (a kikötőnél, a rakpartnál) kifejezésből ered.
Az is lehetséges, hogy az eredeti alak aan 't werp volt. A „werp” emberalkotta dombot jelentett, amelyen az áradásoktól biztonságban lehetett építkezni.
Egy további elmélet szerint a név eredetét a rómaiak idejében kell keresni, a latin antverpia formájában. Ez az ante (előtt) verpia (hordalék, lerakódás, üledék) összetételéből származna és a folyó kanyarulatában az üledék által létrehozott helyre utalna. Kétségtelen, hogy a Schelde a történelmi korban is többször változtatta medrét.[3]
A város neve korábban Schelldam volt. (A Schelde gátjára utal).[4]
Antwerpen történelme a gallo-román civilizációig nyúlik vissza. A Schelde folyó közelében 1952–1961 között végzett ásatások feltárták a legősibb maradványokat: a 2. század közepéből származó agyagedények és üvegtöredékek kerültek elő.
A 4. században Antwerpent említi a Germania Secunda. A meroving Antwerpent Szent Amand térítette meg a 7. században. A 10. század végén a Schelde lett a Római Birodalom határa. Antwerpen határprovincia lett Flandria grófságával szemben. A 11. században Bouillon Gottfried Antwerpen márkija volt. A 12. században Norbert Canten megalapította a premontrei szerzetesrend egyik közösségét a Szent Mihály-apátságban, Caloes-ban. Antwerpenben volt III. Eduárd rezidenciája is, aki jó kapcsolatot ápolt Artevelde Jakabbal és fiával, Inellel, Cambridge urával, aki itt is született, 1338-ban.
Het Steen (szó szerint: 'A Kő' nevű erőd)
Onze-Lieve-Vrouwekathedraal A Miasszonyunk-katedrális a Schelde folyóval
A Zwin zárlatát Brugge (Bruges) hanyatlása követte. Antwerpen városa a holland Észak-Brabant részeként nagyobb fontosságot kapott. A 15. század végére a külkereskedő házak átköltöztek ide. 1510-ben egy „Anglia nemzete” számára épült házat kiemelten említenek az írások.
Fernand Braudel szerint Antwerpen „az egész külkereskedelmi gazdaság központja lett, mely Bruges sohasem volt, még legfényesebb éveiben sem”. Antwerpen aranykora szorosan kapcsolódik a felfedezések korához. A 16. század első felében a második legnagyobb várossá nőtte ki magát az Alpoktól északra (1560). Sok külföldi kereskedő vált a város polgárává. Guicciardini, a velencei követ szerint hajók százai hagyták el a kikötőt naponta, és 2000 kocsi érkezett minden héten. Borssal és fahéjjal megrakott portugál hajók rakodtak itt ki.
Távolsági kereskedelmi flotta nélkül, és bank-arisztokrata oligarchák uralma alatt, akik nem folytak bele a külkereskedelembe, a város teljesen kozmopolitává vált, kereskedőkkel Velencéből, Raguzából, Spanyolországból és Portugáliából. Antwerpen toleráns politikát folytatott, amely népes ortodox zsidó közösséget vonzott a városba, mégsem volt szabad város, mivel 1406-ban holland Brabant kebelezte be, és Brüsszel felügyelete alatt állt.
Antwerpen három fellendülést élt meg ebben a században. Az elsőt a borspiac konjunktúrája, a másodikat az amerikai ezüst hozta, amely Sevillából érkezett és amely 1557-ben Spanyolország tönkremeneteléhez vezetett, és egy harmadikat, a cateau-cambrésis-i békeszerződést követő stabilizálódás után, 1559-ben a textiliparban. A fellendülés és hanyatlás ciklikus volt, az infláció nehezítette a megélhetést és kirostálta a gyakorlatlanabb dolgozókat.
A reformáció vallásháborúi erőszakos összeütközéseket hoztak 1566 augusztusában, ahogy Hollandia más részén is. Parmai Margit hercegnőt, a régenst ezért félreállították, és II. Fülöp király a következő nyáron Alba hercegét küldte Németalföldre, spanyol seregek élén. Amikor 1572-ben a nyolcvanéves háború kitört, a kereskedelem Antwerpen és a spanyol Bilbao kikötője között lehetetlenné vált. 1576. november 4-én a spanyol katonák kifosztották a várost. A „spanyol őrjöngés” (furia española) óriási pusztítást okozott. A megszállók 6000 lakost mészároltak le, 800 házat égettek fel, és több mint kétmillió font sterling kárt okoztak. 1583 januárjában következett a „francia őrjöngés”, amikor a tartományok engedetlenségét Antwerpen megszállásával kívánta letörni az alig egy évvel korábban itt brabanti herceggé koronázott Valois Ferenc anjoui herceg – a helyiek azonban legyőzték a franciákat.
Antwerpen lett a holland felkelés fővárosa. 1585-ben Alessandro Farnese, Parma és Piacenza hercege hosszú harc után bevette a várost, a protestáns polgárokat száműzte. Antwerpen bankszektorát egy nemzedéken át Genova és Amszterdam ellenőrizte, és a kereskedelem új központjává Amszterdam vált.
A Onze-Lieve-Vrouwekathedraal (Mi Asszonyunk Katedrális) a Groenplaatson a legmagasabb katedrális Németalföldön. Számos barokk triptichonnal olyan festőktől, mint Rubens. Máig a város legmagasabb épülete
Az 1648-as münsteri békeszerződésben deklarálták az Egyesült Tartományok függetlenségét, és kikötötték, hogy a Schelde folyót le kell zárni a hajózás elől. Ez tönkretette Antwerpen kereskedelmi tevékenységét is. A tiltás 1863-ig hatályban maradt, bár a francia megszállás (1795–1814) idején és abban az időben is, amikor Belgium a Holland királyság része volt, e tilalmakat felfüggesztették. Antwerpen 1800-ban a mélypontra került, lakossága 40 000 fő alá csökkent. Ekkor Napoléon Bonaparte tábornok, aki felismerte a város stratégiai fontosságát, kétmillió frankot utalt ki a dokkok és a mólók javítására.
1830-ban a várost elfoglalták a belga felkelők, de a citadellát továbbra is holland csapatok tartották megszállva. Parancsnokuk, David Hendrik Chassé hosszú időn át lövette a várost, nagy károkat okozva. 1832-ben a citadellát ostrom alá vette a francia hadsereg. A tüzérségi tűzben a város újabb károkat szenvedett. 1832 decemberében a kitartóan védekező Chassé feladta az erődöt, és csapataival elvonult. 1892-ben a németbarát párt elbukott, és a franciabarát LBH párt került hatalomra. Ennek az lett az eredménye, hogy az I. háborúban a németek csapatokat küldtek a német politikai foglyok felszabadítására.
1903-ban Antwerpen elsőként adott otthont a torna világbajnokságnak.
Az első világháború során a belga hadsereg a liège-i vereségét követően a városba vonult vissza. A német hadsereg ezután hosszas harcok árán bevette a várost, és a belga haderőt visszavonulásra kényszerítette nyugat felé.
1920-ban itt tartották a nyári olimpiai játékokat. A várost 1940 májusában elfoglalták a németek. A megszállás évei után 1944. szeptember 4-én szabadította fel a brit 11. hadosztály. Ezután a németek megkísérelték lerombolni a város kikötőjét, amely a szövetséges haderő hadianyagszállítását szolgálta. V–1 és V–2 rakéták ezreivel támadták a várost. Antwerpent több V-2 találat érte, mint bármely más várost az egész háború alatt. A kikötőt azonban nem tudták lerombolni, mivel sok lövedék a település más területére esett. A város ezen háború alatt súlyos károkat szenvedett lakóterületei a háború után modern stílusban épültek újjá. Antwerpen ismét a Haredi (különösen a haszidi) ortodox zsidó közösségek központja lett.
A Városháza a Főtéren (Grote Markt)
1925-ben itt épített gyárat az Opel. Költségcsökkentési okokból 2010-ben a gyár végleg bezárt.
Antwerpen 9 városrészre oszlik:
Antwerpen város lakossága, nem számolva a hasonló nevű tartományt:
1374 – 18 000
1486 – 40 000
1500 – kb. 44–49 000
1526 – 50 000
1567 – 105 000 (90 000 helyi lakos 15 000 idegen)
1575 – 100 000 körül (az inkvizíció után)
1584 – 84 000 (a spanyol és francia mészárlás, és a kálvinista köztársaság után)
1586. május – 60 000 (az ostrom után)
1586. október – 50 000
1590 – kevesebb mint 40 000
1591 – 46 000
1612 – 54 000
1620 – 66 000
1640 – 54 000 (a pestist követően)
1700 – 66 000
1765 – 40 000
1784 – 51 000
1800 – 45 500
1815 – 54 000
1830 – 73 500
1856 – 111 700
1880 – 179 000
1900 – 275 100
1925 – 308 000
1959 – 260 000
A 16. században Antwerpen híres volt lakosainak jólétéről (antwerpia nummis). A gazdag kereskedők és a manufaktúrák hazai fennmaradtak a város minden részén. 1891-ben tűzvész pusztított el számos régi épületet, így a Hanza Szövetség épületét is az északi rakparton. A város meglehetősen nagy károkat szenvedett a második világháború alatt a szövetségesek bombázásaitól, majd a németek V-rakétáitól. Az új fejlesztések igényei miatt manapság is sok fennmaradásra érdemes épületet is lebontanak.
Az antwerpeni állatkertet 1843-ban alapították. Több mint 4 000 állatnak ad otthont.
A központi pályaudvart Louis Delacenserie tervezte. Óriási fém és üveg boltív (60 m), valamint márvány belső tér jellemzi.
A Miasszonyunk-székesegyházat a 14. században kezdték építeni és 1518-ban fejezték be. Rubens négy munkájával büszkélkedhet: „Krisztus színeváltozása”, „Keresztállítás”, „Levétel a keresztről” és „Krisztus feltámadása”.
A Szent János-templom még díszesebb, mint a székesegyház. Itt található Rubens sírja.
A Szent Pál-katedrálisnak gyönyörű barokk belső tere van. A templom néhány száz méterre található a főtértől (Grote Markt).
A Plantin–Moretus Múzeum megőrizte Cristoffel Plantin nyomdásznak és örökösének, Jan Moretusnak lakóházát.
A Boerentoren (farmerek/parasztok tornya) vagy KBC-torony egy 26 emeletes épület. 1932-ben épült és Európa legidősebb felhőkarcolójának számít.
A Koninklijk Museum voor Schone Kunsten (Királyi Szépművészeti Múzeum) a déli dokkok közelében található. Jelentős festménygyűjteménye van többek között Rubenstől, Anthony Van Dycktől, Tizianotól és más híres, holland mesterektől is.
A bíróság új épülete, amelyet Richard Rogers brit építész tervezett (Partnership, Arup and VK Studio), a Déli Pályaudvar (Zuid) oldalában épült, tetejéről 1,5 km-re ellátni az Amerikalei északi végéig. 2006 áprilisában II. Albert király avatta fel. (Ez az új épület a brüsszeli látképet uraló nehézkes, sötét, régi Igazságügyi Palota, a Palais de Justice ellentéte, amelyet Joseph Poelaert tervezett). A termek hat épületszárnyban kaptak helyet, melyek a tágas központi teremből ágaznak szét. Az ezek tetején lévő (a Schelde folyó bárkáira emlékeztető) vitorlaszerű tornyok természetes fényt engednek be az épületbe.
Fokváros, Dél-afrikai Köztársaság, 1996
Abraham Ortelius (1507-1598) földrajztudós
Hendrik Conscience (1812–1883) flamand író
Jan Metsys (1509–1575) manierista festő
Lionel of Antwerp, Clarence 1. hercege (1338–1368), III. Eduárd angol király fia
Frans Floris (1520–1570) festő
Abraham Ortellius térképész, földrajztudós (1527–1598)
Gillis van Coninxloo tájképfestő (1544–1607)
Bartholomeus Spranger festő, rajzoló, rézmetsző (1546–1611)
Paul és Mattheus Brill freskó- és tájképfestők (1554–1626 és 1550–1583)
Abraham Janssens festő (1570 k.–1632)
Rodrigo Calderón, Oliva grófja, spanyol felfedező († 1621)
Frans Snyders csendélet- és állatfestő (1579–1657)
Frans Hals festő (1580–1666)
Gaspar de Crayer festő (1582–1669)
Id. David Teniers festő (1582–1649)
Jacob Jordaens festő (1593–1678)
Anthony van Dyck festő (1599–1641)
Erasmus Quellinus, id. festő (1607–1678)
Ifj. David Teniers festő (1610–1690)
Jan Fyt festő (1611–1661)
Nicolaes Maes barokk festő (1634–1693)
Gerard Edelinck rézmetsző (1649–1707)
John Michael Rysbrack szobrász (1694–1770)
Hendrik Conscience flamand író (1812–1883), a „Flandria oroszlánja” („De Leeuw van Vlaanderen”) c. történelmi regény szerzője
Georges Eekhoud regényíró (1854–1927)
Hippolyte Delehaye jezsuita pap (1859–1941)
Willem Elsschot író, költő (1882–1960)
Constant Permeke expresszionista festő (1886–1952)
Paul van Ostaijen költő, író (1896–1928)
Albert Lilar belga politikus, igazságügyminiszter (1900–1976)
Maurice Gilliams író (1900–1982)
Evi Goffin énekes (1981)
Jessica Van Der Steen modell (1984)
Karl Gotch profi birkózó
Romelu Lukaku válogatott labdarúgó (1993)
Matthias Schoenaerts színész (1977)
Wenceslas Hollar cseh rézmetsző (1607-1677)
Jan Lievens önarcképe (1629/30)
Quentin Massys reneszánsz festő, az antewerpeni iskola alapítója (1466–1529)
Jan Mabuse festő (1478 k.–1532)
Joachim Patinir tájképek és vallási témák festője (1480 k.–1524)
John Rogers egyházi tanító (Dominee), bibliafordító és -magyarázó, mártír (1500 k.–1555)
Joos van Cleve festő (1500 k.–1540/41)
Damião de Góis portugál humanista filozófus (1502–1574)
Sir Thomas Gresham angol kereskedő és bankár (1519 k.–1579)
Sir Anthony More portréfestő (1520–1577 k.)
Christoffel Plantin humanista, könyvkiadó (1520 k.–1589)
Pieter Bruegel festő (1525–1569)
Philip van Marnix író és politikus (1538–1598)
Simon Stevin matematikus és mérnök (1548/49–1620)
John Bull walesi zeneszerző, zenész, orgonaépítő (1562 k.–1628)
Id. Jan Brueghel festő (1568–1625)
Peter Paul Rubens festő (1577–1640)
William Cavendish, Newcastle I. hercege, angol katona, politikus, író (1592 k.–1676)
Adriaen Brouwer festő (1605–1638)
Jan Davidszoon de Heem festő (1606–1684)
Václav Hollar cseh rézmetsző (1607–1677)
Jan Lievens festő (1607–1674)
Jan Frans Willems író (1793–1846)
Henri Alexis Brialmont hadmérnök (1821–1903)
Sir Lawrence Alma-Tadema festő (1836–1912)
Vincent van Gogh impresszionista festő, kb. négy hónapon át élt itt (1853–1890)
Camille Huysmans szocialista politikus, Belgium korábbi miniszterelnöke (1871–1968)
Moshe Yitzchok Gewirtzman, a zsidó haszid „Pshevorsk” mozgalom helyi vezetője (1881–1976)
Gerard Walschap író (1898–1989)
Albert Lilar igazságügy-miniszter (1900–1976)
Suzanne Lilar esszéista, regényíró, forgatókönyvíró (1901–1992)
Jean Genet francia író, politikai aktivista; az 1930-as években rövid ideig élt Antwerpenben (1909–1986)
George du Maurier rajzoló, karikaturista, író (1834–1896), Daphne du Maurier nagyapja.
William Tyndale bibliafordító (1494 k.–1536), 1535-ben Antwerpenben letartóztatták, 1536-ban Vilvoorde-ben máglyán megégették.
Van Wesenbekestraat – a kínai negyed
Meir – Antwerpen legnagyobb bevásárlóutcája
Den Dam – terület Antwerpen északi részén
A Grote Markton (Piactéren) találhatjuk. Az egyik legrégebbi reneszánsz épület Németalföldön. 1564-re készült el Cornelis Floris de Vrienst tervezésében. A 76 méter hosszú homlokzat különféle színű márványból készült, beszédes bizonyítékaként a reneszánsz kor Antwerpenjének gazdagságára, polgárainak pompaszeretetére. A földszint 45 ajtaja mögött egy-egy bérbe adott üzlethelyiséget találhatunk. A bevételet a hatalmas épület karbantartására költik. A középső részt Iustitia és Prudentia szobrai díszítik. A homlokzaton láthatjuk II. Fülöp spanyol király és Antwerpen címerét is. 1585-ben helyezték el a homlokzat közepén látható Madonna-szobrot, amelynek helyén a mesebelien bátor Brabo szobra állt eredetileg. A jezsuitáknak a Madonna-szobor jobban tetszett, ők helyezték oda az ellenreformáció idején, arra hivatkozva, hogy ő a város védelmezője. A városháza belsejében Henry Leys által festett, Antwerpent ábrázoló freskókat láthatunk. A városháza előcsarnokában húsz, fából faragott kariatida (oszlopot helyettesítő nőalak) és Antwerpen egykori 78 céhének címere látható.
↑ Bevolking per gemeente op 1 januari 2020. Statbel
↑ Antwerp in ‘Lonely Planet' top ten Archiválva 2008. október 19-i dátummal a Wayback Machine-ben(angolul)
↑ Antwerp Tourist Information - Meredith Booney, "The name 'Antwerp' has been linked to the word "aanwerp" (alluvial mound), which was the geographical feature in the early settlement period in this place".
↑ Room, Adrian: Placenames of the World: Origins and Meanings of the Names for over 5000 Natural Features, Countries, Capitals, Territories, Cities and Historic sites. McFarland & Company. 32. o. ISBN 0-7864-0172-9. https://www.amazon.com/Placenames-World-Meanings-Countries-Territories/dp/0786401729. Hozzáférés ideje: 2009-07-22
Carolus Scribani, Origines Antwerpiensium, 1610
Gens, Histoire de la ville d'Anvers
F.H. Mertens, K.L. Torfs, Geschiedenis van Antwerpen sedert de stichting der. stad tot onze tyden, vol. 7, Antwerpen, 1853
J. L. Motley, Rise of the Dutch Republic, 1856
P. Génard, Anvers à travers les ages
Annuaire statistique de la Belgique
Richard Stillwell, ed. Princeton Encyclopedia of Classical Sites, 1976: "Antwerp Belgium"
Forum about the History of Antwerp[halott link]
Antwerp Zoo's Official Website
Concise Tourist Guide to Antwerp
Echt Antwaarps Teater Website Archiválva 2007. október 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
Use-It, City Info for Young Travellers
ErasmusPC - Antwerp: Books, Poets and Podcasts
Universiteit Antwerpen – University of Antwerp (UA)
Hogeschool Antwerpen – College of Antwerp (HA)
Lessius Hogeschool – Lessius College
Plantijn Hogeschool – Plantijn College
Karel de Grote Hogeschool – Karel de Grote College
Hogere zeevaartschool Antwerpen – Antwerp Maritime Academy
HISK – Hoger Instituut voor Schone Kunsten (Higher Institute for Fine Arts)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Antwerpen&oldid=25048762”
Utoljára szerkesztve 2022. június 26., 14:06-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. június 26., 14:06
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.