fr pt hu hu hu hu hu pt hu en hu hu hu el hu hu hu hu fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu bg en hu hu ru en en en hu yue hbs_lat en en hu hu hu fr en en en hu hu hu sk hu pt fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar en az ru sv bg bn ca hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr lt he hi hbs_lat hy it id is it ja ka kk ko ku cs lt lv en en ml be ms mzn nl nb nb pl pt ro ru hbs_lat en sk sl et sq hbs_lat sv ta th tr oc fy ur uz vi zh he zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Blogbridge nyílt forrású RSS-aggregátor program. A középső oszlopban láthatók az egyes feed-ek, melyekre a felhasználó feliratkozott, a jobb oldalon két hír előnézete. (A bal oldali oszlop a feedek csoportosítására szolgál.)
Az RSS (Rich Site Summary); eredetileg RDF Site Summary (gyakran nevezik Really Simple Syndicationnek) webes együttműködésre szolgáló XML állományformátumok családja, mely megkíméli a felhasználókat attól, hogy az ilyen megoldást használó weboldalakat rendszeresen kelljen látogatniuk az új tartalom ellenőrzése miatt, vagy levélben kelljen értesítést kapniuk erről. Egy feed-olvasóként vagy aggregátorként ismert program képes ellenőrizni az RSS-t használó weboldalakat a felhasználó helyett és képes megjeleníteni a frissített cikkeket. (Például a csak hetente-havonta frissülő, de egyébként érdekes blogokat nem kell minden nap meglátogatni, hogy van-e rajtuk új poszt, ha van, akkor az megjelenik a feed-olvasóban.)
1.1 RDF Site Summary (RSS 1.0)
1.2 Really Simple Syndication (RSS 2.x)
Az RSS-t gyakran frissülő oldalak (többek között blogok, portálok) használják, az oldalon megjelenő új tartalom (cikkek, bejegyzések) rövid összefoglalójának terjesztésére. Sok szempontból a hírlevél Web 2.0-es utódjának tekinthető.
A felhasználók az RSS-csatornákra történő feliratkozás révén előre beállíthatják, hogy honnan szeretnék a friss híreket megkapni, így több (tíz, száz) oldal hírei egyetlen felületen hozzáférhetők, kezelhetők lesznek, nem kell mindegyiket végiglátogatni a felhasználót érdeklő információ megtalálására. A feliratkozáshoz be kell írni a csatorna címét az olvasóprogramba, vagy a illetve az (esetleg az ) ikonra kattintani a böngészőben. A frissítés történhet egészen gyakran, pár tízpercenként is, így folyamatosan zajló események nyomon követésére is lehetőség van. A csatornákat lehet például tartalmuk szerint szűrni, elemeiket időrend vagy más szempont alapján rendezni.
A számos RSS-csatorna (RSS-hírfolyam, vagy RSS feed, ejtsd: ereses-fíd) megjeleníthető webes felületen (például Netvibes,[2] Google Reader[3]), vagy az olvasásukra szolgáló programmal, ún. aggregátorral. Általában napjaink böngésző- és levelezőprogramjai is tudják kezelni az RSS-csatornákat. A böngészők közül a Mozilla Firefox (a 2.0 változattól), az Opera, az Internet Explorer (a 7-es változattól), Apple Safari, és a KHTML (Konqueror, Akregator) támogatja az RSS-t. Az ilyen programok adott (állítható) időtartamonként (általában 10 perc) frissítik az összes RSS-t, így a felhasználó viszonylag gyorsan értesülhet az új hírekről.
A csatornák egyes hírekből állnak, melyeknek címe, dátuma, tartalma van, valamint egy hivatkozás, mely a hírt teljes terjedelemében tartalmazó oldalra mutat. A csatornákat (külön szolgáltatásokkal, például Yahoo Pipes,[4] AideRSS[5]) lehet egyesíteni és tartalom alapján szűrni.
A rövidítés a következő szabványokat fedi:
RDF Site Summary (RSS 1.0)[szerkesztés]
Egy inkompatibilis szabvány, ami a W3C Resource Description Framework (erőforrás leíró keretrendszer) szabványon alapszik.
Really Simple Syndication (RSS 2.x)[szerkesztés]
A Really Simple Syndication a web együttműködésre szolgáló RSS család egy tagja. A specifikáció Dave Winer Scripting News-án és a Netscape RSS 0.91-én alapul, és a Berkman Center for Internet & Society at Harvard Law School [3] tanácsadó testületének gondozásában áll. A leggyakrabban használt Really Simple Syndication verziók a 0.9x és a 2.0.x. A specifikáció kimondja, hogy bármely RSS 0.9x érvényes RSS 2.x dokumentum, de visszafelé ez nem érvényes.
RSS-ek a Google Readerben. Balra lent a Blog kategória (ezt a felhasználó hozta létre) feedjei, jobbra egy feed kibontott hírei. A felhasználó egy kategória híreit nézi, ezen belül időrendi sorrendben több forrásból származó hírek láthatók.
RSS-olvasás Nokia N800 telefonon
Az RSS-t oldalak (cikkek, bejegyzések) rövid leírására használják, minden eleme egy linket is tartalmaz magára a hivatkozott oldalra. Ez az információ XML fájlként áll rendelkezésre, amit RSS feed-nek, RSS folyamnak (stream) illetve RSS csatornának (channel) neveznek. Gyakran egy narancssárga négyszög XML felirattal a hivatkozás az oldal RSS feed-jére. Az RSS feed inkább technikai megnevezés, funkcionális nézőpontból előnyösebb web feed-nek nevezni.
2004-ben és 2005-ben terjedt ki az RSS használata a nagyobb hírügynökségekre – többek között a Reutersre és az Associated Pressre –, több évvel azután, hogy a blogok, technológiai publikációk és más korai alkalmazók elkezdték használni. Az első online RSS-t használó híroldal a Variety.com[6] volt, mely 2002 júniusában kezdte el alkalmazni a technológiát. Különböző felhasználási egyezmények keretében a szolgáltatók lehetővé teszik más weboldalaknak, hogy azok beépítsék a publikált címeket és rövid tartalmakat a saját oldalaikba.
Az RSS-t széles körben használják más weboldalak is.
A blogok megosztják a legfrissebb bejegyzéseik címét, teljes szövegét, vagy csatolt multimédia fájlokat (ld. podcasting, broadcatching és MP3 blogok). Egyes szolgáltatások használatával a blogokon a posztokhoz tartozó kommentekről is kérhető RSS.
Hasonlóképpen, egyes fórumok topikjaihoz történt hozzászólások is lekérhetőek RSS-ben.
A képmegosztó oldalak és videomegosztó portálok RSS-ein nyomon követhetők az egyes felhasználók által megosztott új képek, vagy az egyes címkékkel megjelölt új képek.
A közösségi oldalakon a felhasználó figyelemmel kísérheti; hogy mi történik vele kapcsolatban (például mások bejelölik ismerősnek)
Az aukciós oldalakon figyelemmel kísérhetőek egy kategóriának vagy keresésnek megfelelő új termékek.
Linkmegosztó szolgáltatásokon egyes felhasználók által megosztott linkek vagy egyes címkékkel (tag) megjelölt linkek kérhetőek le RSS-ben.
Egy feed olvasóként vagy aggregátorként ismert program képes ellenőrizni az RSS-t használó weboldalakat a felhasználó helyett és képes megjeleníteni a frissített cikkeket. Az RSS megkíméli a felhasználókat attól, hogy kedvenc weboldalukat rendszeresen látogassák az esetleges új tartalom ellenőrzése miatt, vagy levélben kelljen értesítést kapniuk erről. A legtöbb nagyobb weboldalon lehet RSS feedet találni (portálokon gyakran többet, tematikusan rendezve), de már egyre több kisebb oldal is támogatja. A Feed Reader-ek (feed olvasók) illetve News Aggregator-ok (hírgyűjtők) tipikusan vagy webböngésző kiegészítések, levelező kliens kiegészítések vagy önálló programok. Néhány program önmagában támogatja az RSS-t és/vagy az Atomot. Ilyen például a Mozilla Firefox („live bookmarks”-on, élő könyvjelzőkön keresztül), a Mozilla Thunderbird („RSS accounts”-on, RSS postaládán keresztül), az Opera („Newsfeeds”-en, hírcsatornákon keresztül), Avant Browser („XML feeds”-en keresztül), valamint a Maxthon („RSS”-en keresztül). Jelenleg az Internet Explorer 7.0-s és a Safari újabb verziói is támogatják.
A web alapú Feed Readerek (feed olvasók) illetve News Aggregatorok (hírgyűjtők) – mint például a Hirlapom.hu,[7] a My Yahoo,[8] a Waggr[9] és a Bloglines[10] – nem igényelnek szoftver telepítést, és bármely internet-hozzáféréssel rendelkező gépről elérhetővé teszik a feedeket. A Google Readerben lehetőség van a felhasználónak tetsző hírek megosztására is, ezek egy újabb RSS-csatornában jelennek meg, így lehetőség nyílik a szimpatikus hírek ismerősökkel történő megosztására (Ehhez az ismerősöknek is fel kell iratkozniuk erre a csatornára.) Léteznek olyan mesterséges intelligenciával felvértezett web alapú alkalmazások is, melyek képesek az azonos témába tartozó híreket csoportosítani és azokat fontosságuk szerint rendezve megjeleníteni a látogatók számára. Ilyen oldalak például a Techmeme,[11] a Memeorandum[12] és a magyar nyelven elérhető MiTortent.hu.[13]
Egyes szolgáltatások, mint a Feed Rinse,[14] több csatornát tudnak egyesíteni és szűrni. (így az otthoni aggregátornak nem kell adott esetben több száz csatornát lekérdeznie, elég néhányat)
A Yahoo Pipes[4] az egyes feedekkel bonyolultabb műveleteket is el képes végezni (például le tudja tartalmukat fordítani egy másik nyelvre, bár a magyar nyelvet nem támogatja)
A Dapper.net[15] képes RSS nélküli oldalak tartalmát RSS-csatornává alakítani.
Az RSS eredeti verziója a 0.9-es volt, amit a Netscape tervezett a "My Netscape" portál számára. Ez eredetileg az RDF-en alapult. De a Netscape marketingesei később leegyszerűsítették [4], és elnevezték az új verziót Rich Site Summarynek. A Netscape később kibővítette a formátumot a Scripting News XML formátumban megtalálható képességekkel, amit Dave Winer tervezett a UserLand Software-től. 2000-ben az RSS két vonala alakult ki:
Az rss-dev levelezőlistán[5] Archiválva 2005. november 17-i dátummal a Wayback Machine-ben részt vevő fejlesztők csoportja publikálta az RSS 1.0-t, ami az RSS 0.9-en alapult és felhasználta az RDF és XML névtér W3C szabványokat. Az RSS 1.0 befagyasztott szabvány, ami kibővíthető modulok segítségével, amelyek a saját névterükben léteznek [6]. Az RDF előnyeit kihasználva az RSS 1.0 folyamok képesek részt venni a szemantikus weben.
Dave Winer kiadta az RSS 0.92-t – ami a 0.91-et egészítette ki új elemekkel – azok számára, akik úgy érezték, hogy a névterek és az RDF felesleges bonyolultságot hozott magával. Winer vállalatoknak reklámozta a formátumát, például a The New York Timesnak, és a "Really Simple Syndication"-t hangsúlyozta mint a három betűs rövidítés (RSS) jelentését. A legújabb verzió (2002. ősz) az RSS 2.0.1, ami – mint az 1.0 – befagyasztott, és kibővíthetőséget tesz lehetővé modulokon keresztül, amelyek a saját névterükben élnek. A részletek a specifikációban találhatók, ami a Harvard's Berkman Center adott ki a Creative Commons jogállása alatt. Winer és a Userland Software a specifikáció tulajdonjogát 2003-ban átadta a Berkman Centernek, és megnevezett egy tanácsadó testületet, amiből később Winer lemondott.
Az RSS sikeres a hír jellegű információk szállítójaként, de komoly hátránya korlátozott sebessége: mivel a feedolvasó ugyanúgy egy állományt tölt le, mint bármilyen webböngésző, a szerverek korlátozott kapacitása miatt ezt csak viszonylag ritkán teheti, a legtöbb RSS-aggregátor maximum 10 percenkét frissíti a feedeket. Az internet használata egyre inkább a valós idejű információközlésre („fast web”, azaz gyors web) fókuszál, erre az RSS önmagában már nem alkalmas. Az RSS kiegészítésére alkalmas lehet a Jabber alapjain kifejlesztett XMPP (Extensible Messaging and Presence Protocol) és a FriendFeed által bevezetett SUP (Simple Update Protocol).[16]
A Wikimédia Commons tartalmaz RSS témájú médiaállományokat.
2,5 hónapod maradt, hogy megtudd, mi az rss – avagy miért lesz 2007 az RSS éve (Webisztán, 2006. október 12.)
Saját hírlap az asztalon – Az [Origo] techbázis portálja, Szedlák Ádám, 2008. március 27.
A hírolvasás magasiskolája – Az [Origo] techbázis portálja, 2008. április 5.
RSS katalógus linkgyűjtemények számára
https://news.eszotar.hu Tiszaújvárosi fejlesztésű, több nyelvű RSS híraggregátor
Ez a szócikk részben vagy egészben a RSS című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
↑ The application/rss+xml Media Type. Network Working Group, 2006. május 22. (Hozzáférés: 2007. augusztus 16.)
↑ a b Pipes: Rewire the web. [2007. február 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. szeptember 8.)
↑ AideRSS. [2008. május 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 19.)
↑ Bloglines. [2007. március 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2005. április 28.)
↑ Filter RSS feeds with Feed Rinse
↑ Dapper: The Data Mapper. [2009. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. december 6.)
↑ Lardinois, Frederic: Notifixious' Superfeeder: Getting Closer to the Real-Time Web (angol nyelven). ReadWriteWeb, 2009. január 29. [2009. február 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. január 30.)
Informatikai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Ez az internettel kapcsolatos lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=RSS&oldid=24604981”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 20., 22:54
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.