hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu oc hu zh hu en hu es hu hu hu hu en hu fr hu fr hu ar hu fr hu hu hu eo ca sv hu eo cs hu ar hu en ca en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en ca sv de de it fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en it fr oc fr fr fr fr fr en ca fr fr it fr en fr de fr fr fr de fr fr fr pt fr da fr fr en fr fr da fr fr fr fr fr fr fr fr en fr en da fr fr fr fr da pt pt oc oc oc en en zh zh fr de fr fr oc fr fr fr fr fr fr fr es fr fr fr fr hbs_lat oc oc fr hy de oc oc ca fr de fr fr fr fr da fr az oc fr fr fr la oc oc oc hu fr de oc oc oc oc fr oc oc oc ca oc fr hy ca oc oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 4.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
a tehermentesíteni kívánt Ferencváros vasútállomáson
25 kV 50 Hz ~
A V0 vasútvonal egy a jövőben megépítendő, Nagy-Budapestet elkerülő vasútvonal. Megépítését már évtizedek óta tervezik. Jelenleg az építkezést bizonytalan időre elhalasztották.
A trianoni békeszerződés több szempontból, így a vasútközlekedés szempontjából is megerősítette a főváros "vízfej" jellegét, pedig már azelőtt is túl nagy súlya volt[forrás?] annak ellenére is, hogy az ország mérete háromszor akkora volt, mint utána. Az ország területén a Dunán kelet -nyugati irányban csak három vasúti híd maradt: Budapesten kettő és Baján egy. Így még nyomasztóbbá vált az országnak az az adottsága, hogy szinte minden, így a vasúthálózat is Budapest-központú volt. A békeszerződés a vasúthálózat esetében még azzal is súlyosbította, hogy a már meglévő legfontosabb keresztirányú vonalakat vagy szándékosan elmetszette, vagy az országhatárokat a gyűrűirányú vasútvonalakkal párhuzamosan, azokon belül húzta meg, hogy csökkentse a maradék ország hadseregének mozgósítási hatékonyságát egy esetleges revíziós háború esetén.
Közlekedés- és Postaügyi Minisztérium (KPM) megbízásából 1975-ben az UVATERV és Arató Balázs tervező vizsgálták a V0 nyomvonalát és ehhez a MÁVTI-t is bevonták. Ez a munka alapozta meg a Komáromból a meglévő 5-ös vonal felhasználásával Székesfehérvárig haladó, majd onnan új építésű vonalon Szolnok térségét megcélzó vonalvezetést. Érdekesség, hogy a Komáromból élesen délnyugati irányban visszatört, jelentős kerülővel kiépült 5-ös vonal Kisbér és Komárom közötti szakaszát kiváltó, kiegyenesített Győr és Kisbér közötti vonalszakasz akkor sem volt feladat, holott a ma is jelentős fejlesztési központokként számon tartott Székesfehérvár és Győr közvetlen vasúti összeköttetése akkor is (és ma is) jelentős szinergikus hatással bírt volna.[1]
A keresztirányú lehetőségeket tehát bővíteni kellett. Erre válaszul meg is épült egy majdani vasúti körgyűrű első eleme, a Dunaföldvár–Solt-vasútvonal, de a folytatása sem kelet, sem nyugat felé nem készült el soha. Az igazi funkcióját végül soha be nem töltő vasútvonalat 2001-ben végleg felszámolták. Részben főutat építettek a helyére.
A vasútvonal története 2011-ben fordult újra a megvalósítás irányába, mikor a Magyar Logisztikai Szolgáltató Központok Szövetsége környezeti tanulmányt készíttetett a lehetséges nyomvonalváltozatokról.
2022. áprilisában ismét napirendre került a vasútvonal megépítése. A döntéssel a Szolnok–Kecskemét–Székesfehérvár–Győr irányú összeköttetés nyomvonalsávját határozták meg. Azt a célt tűzték ki, hogy a teljes, Záhonytól Győrig tartó vonal kiépítése 2030-ig elkészüljön, ezen belül először a középső, Kecskemét és Adony térségében lévő szakaszt építenék meg.[2]
A környezeti tanulmányban [1] hat nyomvonalsávot vizsgáltak meg:
V-ös nyomvonalsáv: Komárom-Herceghalom-M0 térsége-Üllő/Monor-Szolnok
A megvizsgált lehetőségek közül végül is a IV-es változatot javasolták megvalósításra és nyújtották be a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséghez.
A vasútvonal az eredeti tervek szerint 2017-2020. között épülhetett volna meg mintegy 300 milliárd forintból. A 2014-2020-as európai uniós fejlesztési időszak forrásaiban nem volt a projektre fordítható pénz. A Kínai Fejlesztési Bankkal (CDB) folyamatosak voltak a tárgyalások, és bíztak benne, hogy a következő időszakban meg tudnak egyezni a hitelfelvétel feltételeiről.[3]
A tanulmányterv készítésének idejéhez képest 2022-re érdemben változott meg a V0 beruházás környezete, amely a javasolt nyomvonal újragondolását is felvetette. Budapesten belül megkezdődött az ún. Déli Körvasút fejlesztése, ami időlegesen mérsékelte a Ferencváros és Kelenföld közötti krónikus pályakapacitás-hiányt. A 150-es vasútvonal nagyszabású átépítése is megkezdődött és teherforgalma jelentős növekedés elé nézett. A nyomvonal újragondolását leginkább indokló esemény a Budapest-Bécs nagysebességű vasútvonal nyomvonalának kijelölése volt. Az új nagy sebességű pálya Vál és Tabajd térségében keresztezi a V0 vonalát, majd Székesfehérvár közelében északnyugati irányba fordulva a Móri-árkon áthaladva éri el Győr térségét, fölöslegessé téve ezzel a Vál-völgy északabbi részét érintő szakaszt, illetve lehetőséget teremtve arra, hogy olyan jelentős városokból is kivezessék a vasúti tranzitforgalmat, mint Komárom, Tata és Tatabánya. 2021 áprilisában az állam új megvalósíthatósági tanulmányterv készítését kezdeményezte, ám a pályázatot visszavonták, még mielőtt az eredménnyel lezárult volna.[4][5]
2022 elején hosszú csend után váratlanul megmozdulni látszott a V0 ügye. Előbb a magyar minisztérium említette egy közleményében, hogy Oroszország részt vállalna a Budapestet elkerülő vasútvonal megépítésében.[6] A február 1-én tartott orosz-magyar csúcstalálkozón maga Vlagyimir Putyin jelentette be, hogy az RZD közbeiktatásával Oroszország kétmilliárd dolláros (630 milliárd forintos) hitelkeretet ajánl fel Magyarország számára a V0 megvalósításához.[7] Rövid időn belül kiderült, hogy a kormányzat a V0 megvalósításának elkezdését a lehető legrövidebb időn belül tervezi. A 2022. február 8-án tartott miniszteri sajtótájékoztatón lett a közvélemény számára is nyilvánvaló, hogy az oroszokkal való egyezség lényegében már korábban megszülethetett, a magyar kormány pedig nem az MLSZKSZ által 2011-ben javasolt IV-es nyomvonalon (Bicske–Ercsi–Albertirsa), hanem az I-es vagy II-es nyomvonalon (Szolnok–Kecskemét–Székesfehérvár) között számol az új vasútvonal létrejöttével.[8]
↑ V0: nincs új a Nap alatt?
↑ iho.hu: Van egy újabb nyomvonal a V0-ra, most éppen ez az érvényes
↑ Nincs pénz a fővárost elkerülő vasútvonalra
↑ Száznyolcvan kilométernyi tehervasútpálya épülhet (magyar nyelven). Magyar Nemzet, 2021. április 20. (Hozzáférés: 2022. január 25.)
↑ Visszavonták a vasút M0-sát előkészítő tendert (magyar nyelven). Világgazdaság, 2021. május 29. (Hozzáférés: 2022. január 25.)
↑ Szerepet vállalna Oroszország a V0 vasútvonal építésében (magyar nyelven). Magyar Nemzet, 2022. január 25. (Hozzáférés: 2022. február 2.)
↑ Váratlanul hatalmas orosz hitelkeretet ígért Vlagyimir Putyin Orbán Viktornak egy magyar vasúti projektre (magyar nyelven). Portfólió, 2022. február 2. (Hozzáférés: 2022. február 2.)
↑ Hamarosan kiderülhet, merre vezet majd a V0-s vasútvonal Kecskemét és Székesfehérvár között (magyar nyelven). ORIGO, 2022. február 8. (Hozzáférés: 2022. február 9.)
Index - Gazdaság - Óriási vasútépítés kezdődik Budapest körül. Index.hu, 2013 [last update]. (Hozzáférés: 2013. április 8.)
Központosság és kényszerpályák, Indóház 2012. december-2013. január
Magyar Logisztikai Szolgáltató Központok Szövetsége - Budapestet délről elkerülő vasúti körgyűrű (V0). mlszksz.hu, 2013 [last update]. (Hozzáférés: 2013. június 6.)[halott link]
A körgyűrűről az iho.hu-n:
IHO - Vasút - Megvalósulhat a V0?. iho.hu, 2013 [last update]. (Hozzáférés: 2013. április 8.)
IHO - Vasút - Megkerülhetővé válhat vasúton Magyarország. iho.hu, 2013 [last update]. (Hozzáférés: 2013. április 8.)
Vasútportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=V0_vasútvonal&oldid=25236043”
Kevés forrással rendelkező lapok
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 júliusából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 4., 02:09
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.