hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Az állam bajban volt – 100 éve zárták be a Galilei Kört | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
A Galilei Kör egykori Anker közi klubhelyiségének bejárata ma
Az állam bajban volt – 100 éve zárták be a Galilei Kört
Ducznyska Ilona, Galilei Kör, háborúellenes propaganda, Sisa Miklós, Sugár Tivadar
100 éve, 1918 januárjában zárták be a magyar történelem talán legjelentősebb diákegyesülete, az 1908-ban alapított ateista-materialisa Galilei Kör Anker közi klubhelyiségét. Az ok egyes galileisták illegális antimilitarista tevékenysége volt, amelyre válaszul erővel odacsapott „a bajban lévő” magyar állam. De az 1918 őszén feltámadt Galilei Kör végül túlélte a „Régi Magyarországot”.
1918. január 5-én a budapesti katonaszállások környékén háborúellenes röpiratok százait találták, kisebb részt felragasztva, nagyobb részt szétszórva. A röpirat megszólítása és tételmondata az volt, hogy „Katonatestvérek!” (…) Az orosz katonák már rájöttek, hogy a föld, melyet meg kell hódítaniok, a saját országukban van”. A felhívás lényegében Lenin koncepcióját adaptálta, amely szerint a világháborút polgárháborúba kell fordítani. Mint kiderült, a röpiratokat a Galilei Kör egyes bolseviknak nevezhető tagjai készítették, sokszorosították és ragasztgatták ki. Ahogy már megírtuk, egy szerelmespár, a 20 éves Ducznyska Ilona mérnök és a szintén 20 éves Sugár Tivadar orvostanhallgató álltak az akció középpontjában, amelyben ugyan részt vett a körelnök, Sisa Miklós is, de a neves filozófus, Kolnai Aurél – aki diákként az egyesületet vezető választmány tagja volt – utóbb azt állította, hogy még a vezetőség többsége sem tudott róla.
Az 1918. január 5-i akció után egy héttel, január 12-én a rendőrség megjelent a Galilei Kör Anker közi helyiségében, a kört feloszlatták, irattárát, könyveit, készpénzkészletét lefoglalták, az ajtókat pedig lepecsételték Ugron Gábor belügyminiszter utasítására, aki később a Nemzetgyűlésben elmondott 1920-as beszédében „az egyetemi ifjúság megmételyezőjének” tartotta a Galilei Kört. A korban a szociáldemokrata pártvezetőt, Weltner Jakabot gyanúsították az „önjáró” galileisták feljelentésével, mivel a sokszor „partizánként” tevékenykedő galileisták és a fegyelmezett szociáldemokraták kapcsolata nem volt konfliktusmentes, Weltner azonban a Népszavában közzétett nyilatkozatban tiltakozott:
„Útszéli betyárnál is közönségesebb alakok azt az alávaló rágalmat terjesztik rólam, hogy a Galilei Kör egyes tagjai ellen indított rendőrségi eljárásra én nyújtottam segédkezet. Az egyik ilyen rágalmazó csirkefogót már fülön fogtam és felelősségre vonom. A többit ezúton szólítom föl, hogy ne a hátam mögött aljaskodjanak, hanem forduljanak a párt ellenőrző bizottságához és ott ismételjék rágalmaikat, hogy eljárhassak ellenük.”
A röplapozással gyanúsított galileistákat, közel harmincat, több hullámban tartóztatták le január végéig. A Honvéd kerületi parancsnokság ügyésze külön értesítette a rektort az egyetem hallgatóinak letartóztatásáról.
Az Anker közi klubhelyiség bezárásakor úgy tűnt, vége a Galilei Kör történetének: az egyik alapító, Kende Zsigmond ekkor írt levelében „dicsőséges halálként” írta le a „legszebb emlékei” között számon tartott diákegyesület feloszlatását, azonban nem bánkódott:
„A Galilei Kör dolga (…) nem szomorít. Sőt, inkább örülök neki. Dicsőségesen halt meg s ez biztosítéka annak, hogy fel fog támadni, vagy talán valami jobb jön a helyébe. Egy diákegylet végre is nem örökéletű, sőt rendszerint nem is hosszú életű. Többnyire végelgyengülésben szoktak kimúlni, évekig tartó lélektelen és tartalmatlan haldoklás után… A Galilei Kör is könnyen erre a sorsra juthatott volna, miután az alapítók nemzedéke kiöregedett belőle. Lehet, hogy éppen ez az üldöztetés meg fogja acélozni a galileisták mai nemzedékét s képessé teszi őket rá, hogy új tartalmat és lendületet adjanak a feltámasztott Galilei Körnek, amikor mai üldözőik – Wekerlétől Weltnerig – eltűnnek a politikai süllyesztőben.”
Nem kellett sok időnek eltelnie a „feltámadásig”: a letartóztatott galileisták helyett 1918 januárjától a Galilei Kör „hajléktalanná vált” fiatalabb tagjai, az addig az egyesület történetében marginális szerepet játszó Korvin Ottó és Sallai Imre folytatták az illegális propagandaakciókat: Korvin vette át az antimilitarista csoport szervezését a Nyugati pályaudvar egyik csomagmegőrzőjében elhelyezett repülőnyomdával együtt. És az elítélt galileisták sem sokáig voltak börtönben: az illegális antimilitarista csoport két-, illetve hároméves börtönbüntetésre ítélt vezetőit, Duczynska Ilonát és Sugár Tivadart 1918. október 30-án a forradalmi sokaság kiszabadította a fogházból. Duczynskát „a katonák vállaikra emelve vitték ki az utcára, ahol az egybegyűlt tömeg lelkes üdvrivalgással fogadta”. Sugár az „itt van negyvennyolc” felkiáltással üdvözölte szabadítóit.
Ekkor már a Galilei Kör helyiségét is újra megnyitották, az ajtókról a pecséteket már a Nemzeti Tanács megalakulásának hírére, 1918. október 24-én tépték le a Gizella (ma Vörösmarty) téri tüntetésről odaérkező galileisták. Egy galileista, Wessely László mesélte el, miként történt ez és miként találkozott a klubhelyiség újranyitásakor Illyés Gyulával:
„Valamelyikünk, azt hiszem a Feldmann Ferenc nevű orvostanhallgató ekkor így kiáltott: Gyerünk a Galilei körhöz, vegyük vissza birtokunkba! (…) Vörös zászlóval az élen a Gizella térről megindult egy 150-200 főnyi menet az Állam bajban van… című dalt énekelve. Ott meneteltem közöttük az első sorokban, mellettem egy prémgalléros, barna bekecset viselő, csizmás, serkenő bajuszú magas, vékonydongájú fiú lépdelt, s az Anker közhöz érve velem együtt elsőként futott fel, a Galilei Kör, azt hiszem második emeleti helyiségéhez. Holtversenyben, elsőnek értünk oda, letéptük a pecsétet, de bemenni nem tudtunk mindaddig, amíg valaki kulcsával ki nem nyitotta az ajtót. A fiatalember Illyés Gyula volt”.
A „feltámadt” Galilei Kör ezt a kiáltványt adta ki:
„Közel háromnegyed évig reánk kényszerített hallgatás és kínzó némaság után, ma ismét szólunk hozzátok egyetemi barátaink. Szavunk és hangunk a régi, magunk is tűrhetetlenül a régiek vagyunk, az üldöztetések csak fokozták bátorságos kedvünket és megacélozták az új világrendért küzdő dacos erőnket. Hallgatásunk okát jól ismeritek. Amikor Keleten béklyót kovácsoltak az új életre ébredt orosz népnek a szenvedő emberiség felé nyújtott békejobbjára, ugyanakkor az ország belsejében üldözni kezdték és börtönre vetették mindazokat, akik a népek megegyezésén alapuló békét hirdető Ígéreteik beváltását követelték. A Galilei Kört legelsőnek érte az üldöző kéz, de becsületes őszinteséggel valljuk be: rászolgáltunk! A legutóbbi események megérlelték gyümölcsét mindazon törekvéseknek, amelyek a szabad népek szabad megegyezésén alapuló békét tűzték ki céljukul. Amiért is tíz hónappal ezelőtt üldöztetésben volt részünk, az ma kormányférfiak által hirdetett egyetlen megoldási lehetőség. Ily körülmények között semmi törvényes akadályát nem látjuk annak, hogy félbeszakadt munkánkat ne folytathassuk. Dolgozni akarunk ismét az eljövendő emberséges, a népek kooperációján alapuló világrendért s abban az új, erős és független Magyarországért, de nem frázisokkal, hanem segíteni akarjuk azok munkáját, akik az új világrendet az objektív létfeltételek, a társadalmi berendezkedés s különösen a termelési rend megváltoztatásával látják egyedül elérhetőnek. Úgy érezzük, hogy szükség van munkánkra, tehát ismét dolgozni fogunk s ezen törekvésünkben csakis saját lelkiismeretünk szavára hallgatunk. Munkánkat tehát megkezdjük és elvárjuk, hogy a becsületesen érző és gondolkodó ifjúság meg fogja érteni, hogy e történelmi napokban így kellett cselekedni és hívő szavunkra eljön táborunkba, hogy erős hittel tegyen tanúságot a dolgozó embermilliók egyet akarása: az új világrend megteremtése és felépítése mellett.”
A diákegyesület klubhelyiségének önhatalmú megnyitása az „egyesülés szabadsága” kinyilvánításának szimbolikus aktusa lett. Október 25-én a galileisták már gyűlést tartottak a Nemzeti Múzeum előtt, Sisa Miklós elnök mondott beszédet, amelyben büszkén ismertette a Galilei Kör úgynevezett „bűneinek sorozatát”, „amelyért az üldöztetés érte”, de amiket már „ezren és ezren” vallanak magukénak. A Galilei Kör csatlakozott a Nemzeti Tanácshoz, és a galileisták részt vettek az október 28-i „lánchídi csatában” is. Az őszirózsás forradalmat követően, 1918. november elején pedig a Régi Galileisták Szabad Szervezete is megalakult, hogy egységbe tömörítse a Galilei Kör korábbi, már nem egyetemista tagjait a „forradalom vívmányainak biztosítására”. Az 1908-as megalapítása óta rengeteget támadott Galilei Kör lényegében az „Új Magyarország” hivatalos diákegyesülete lett.
Csunderlik Péter: Radikálisok, szabadgondolkodók, ateisták. A Galilei Kör (1908-1919) története. Budapest, 2017.
Tömöry Márta: Új vizeken járok (A Galilei Kör története). Budapest, 1960.
Előző bejegyzés Művészi spekulációKövetkező bejegyzés A zágrábi színház új intendánsa a magyarok ellen
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva