hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu ro hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
„Ha Erdélyt elveszik…” – Románia hadat üzen a Monarchiának | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Harcálláspont Csíkszentmárton közelében (fortepan)
„Ha Erdélyt elveszik…” – Románia hadat üzen a Monarchiának
Az első világháborút vívó szövetségi rendszerek között Románia helye kezdettől fogva bizonytalan volt. A hármas szövetséghez, vagyis Németországhoz és Ausztria–Magyarországhoz szövetségesi szálak fűzték, a cári Oroszországgal szemben Besszarábia megszerzésének vágya vezethette volna és függetlenségét nem olyan régen megszerzett államként politikusai amúgy is gyanakvással tekintettek a hatalmas szomszédra. Csakhogy a századfordulón megindult politikai mozgalmak egy része elsősorban Erdélyre tekintett, annak (és a kicsiny, a Monarchia osztrák részéhez tartozó Bukovinának) a megszerzését tűzte ki célul, nem utolsó sorban azért, mert a románság bölcsőjét látta benne.
A két irányzat hívei (mindkét esetben igen számosan) 1914 nyarától kezdve birkóztak egymással országuk követendő magatartására – semlegesség, szövetség valamelyik táborral – vonatkozóan, a külföldi lapok pedig többször is beharangozták Románia hadba lépését egyik vagy másik oldalon. A németbarátok és az antant-szövetség hívei közel hasonló erőt képviseltek a romániai eliten belül, és az erdélyi románok is megosztottak voltak. Bár visszatekintve ezt inkább letagadni szerették volna, körükben sem volt egyértelmű a követendő irányvonal.
A végső döntést azonban 1916 nyaráig nem sikerült meghozni, nem utolsó sorban a hadiszerencse változásai miatt. Végül az osztrák–magyar haderő veresége a Bruszilov-offenzíva során bizonyult döntőnek, így Ion Brătianu miniszterelnök képes volt keresztülvinni szándékát és elfogadta az antant nagyvonalú területi ajánlatát. Londonban augusztus 17-én írták alá azt a szerződést, amely Bukovina mellett Erdélyt, valamint az Alföld keleti részét és a Bánságot ígérte Romániának.
Plakát a román hadbalépésről, 1916 (wikipedia)
A román hadsereg 1916. augusztus 27-én lépte át a határt a Kárpátok hágóin és szorosain, és a néhány tízezer fős osztrák–magyar haderő nem is tanúsított sok ellenállást. Nagyszeben, Brassó és a Székelyföld hamarosan román megszállás alá került. Ez azonban nem tartott sokáig, a délről, Bulgária felől támadó német–török–bolgár csapatok, majd az Erdélybe vezényelt német és osztrák–magyar alakulatok ellentámadása gyors sikert hozott, 1916 decemberében a központi hatalmak katonái már Bukarest utcáin masíroztak. Dobrudzsa és Havasalföld megszállás alá került, a román kormány Iaşi-ba menekült. A front a Keleti-Kárpátok erdőségeiben stabilizálódott, és a román hadsereg néhány komolyabb győzelmet is aratott a védekező harcokban, azonban 1918 májusában, Oroszország összeomlása után kénytelen volt különbékét kötni.
Erdély déli és keleti részeinek román megszállása azonban csak időtartamát tekintve bizonyult átmeneti epizódnak. Már a román támadás hírére menekülthullám indult a Magyar Királyság belső területei felé, végül százezreket kellett elhelyezni Erdélyen kívül, visszatelepítésük még 1918 őszén sem fejeződött be. A széleskörű társadalmi összefogás és a kormányzati erőfeszítések ellenére a pusztítás következményeit sem sikerült felszámolni, ráadásul a Székelyföld hadműveleti terület maradt lényegében a háború végéig.
Az otthon maradtak reakciója viszont nem követte a felszabadítóként érkező román hadsereg várakozásait. Románok sokasága annak ellenére sem mutatott különösebb lelkesedést, hogy a nemzeti érzelmű középosztályból sokan üdvözölték a bevonuló csapatokat. A fosztogatásokban pedig románok és magyarok egyaránt részt vettek, és később is feljelentgették egymást a visszatért magyar közigazgatás előtt. A magyar hatóságok több száz veszélyesnek tartott román polgár internálásával és perbe fogásával válaszoltak, és széles körben folytattak le igazolási eljárást azok ellen, akiket – akár távollétükben is – kollaborációval gyanúsítottak. Igaz, az is előfordult Brassó vármegyében, hogy Ioan Meţianu volt ortodox érsek unokaöccse, a román Eugen Meţianu vármegyei tiszti főügyészként képviselte az államot az eljárások során. Tisza István bukása után az új kormány elhatározta egy ún. kultúrzóna bevezetését a románok lakta területeken, ami az iskolák államosítását, diszkriminatív oktatáspolitikát jelentett. Tervbe vették a közigazgatási személyzet teljes lecserélését magyarországi magyarokra, egész Erdélyben korlátozták, állami engedélyhez kötötték a birtokforgalmat, és felmerült az észak-erdélyi románok áttelepítése Dél-Erdélybe, ahonnan a dél-erdélyi románokat viszont az Észak-Erdélybe telepítendő moldvai csángókkal cserélték volna ki.
Az elfoglalt Román Királyságban viszont nem sok szerephez jutottak a magyar és osztrák megszállók. Mire a Monarchia képviselői észbe kaptak, a német szövetséges már elfoglalta a megszálló adminisztráció kulcspozícióit, és elkezdte az ország erőforrásainak erőltetett felhasználását, amibe még szövetségeseinek sem engedett sok beleszólást. A román olaj, gabona elsősorban Németországnak jutott, ahogy német üzletemberek jutottak lehetőséghez a román cégekben is.
Lucian Boia: Vesztesek és győztesek – Az első világháború újraértelmezése. Budapest, 2015.
Lucian Boia: Germanofilii. Elita intelectuală românească în anii primului război mondial.  Bucuresti, 2009.
Csikány Tamás: Az első világháború. In: Székelyföld története. 3. kötet. Szerk. Bárdi Nándor, Pál Judit. Budapest, 2016. 361–391.
Máté Rigó: Imperial Elites After the Fall of Empires: Business Elites and States in Europe’s East and West, 1867–1928.
Előző bejegyzés „Jó fotó. Talán még előhívható.” – emléklenyomatokKövetkező bejegyzés A Temes diadalmas kiemelkedése a hullámsírból
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva