hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu cs hu ca hu sk hu oc hu ca hu en hu hu hu hu hu hu hu sl hu gl hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu en hu hu hu fr hu hu en cs de hu sk hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca mhr hbs_lat de eo es eu fr it ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk hbs_lat oc fy pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 10.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Szepesjánosfalva témájú médiaállományokat.
Szepesjánosfalva (1892-ig Jánócz, szlovákul: Jánovce, németül: Hensdorf) község Szlovákiában, az Eperjesi kerületben, a Poprádi járásban. Csontfalu és Mahálfalva tartozik hozzá.
Poprádtól 12 km-re délkeletre fekszik.
Az egykori lándzsás falu a 13. században keletkezhetett. 1312-ben „villa Johannis” néven említik először. 1322-ben „Janus” néven írják, ekkor Henrik szepesi prépost tizedét a vágsziklási kolostornak adja. Később a szepesi káptalan birtoka. 1448-ban „Janofaluwa” néven szerepel a korabeli forrásokban. 1787-ben 17 házában 120 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „JÁNÓCZ. Janosa, Hansdorf, Hanovi. Tót falu Szepes Várm, földes Ura a’ Szepesi Káptalanbéli Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Lőtséhez 1 mértföldnyire, Vidernyiknek filiája, 1/3 része határjának termékeny, legelője elég, fája mind a’ két féle van, piatzozása közel.”[2]
1828-ban 23 háza és 178 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Janócz, tót falu, Szepes vmegyében, a Lőcséről Liptóba vivő postautban, Horkához 1/4 mfld: 178 kath. lak. F. u. a szepesi káptalan.”[3]
A 19. század végén sok lakója kivándorolt. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Lőcsei járásához tartozott.
1963-ban csatolták hozzá Mahálfalvát. Lakói Poprád és Késmárk üzemeiben dolgoznak.
1910-ben 186, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 1116 lakosából 1017 szlovák és 71 cigány volt.
2011-ben 1475 lakosából 1293 szlovák és 33 cigány.
Alexandriai Szent Katalinnak szentelt római katolikus temploma a 13. században épült késő román stílusban, 1491-ben készült szárnyas oltára ma a Szlovák Nemzeti Galériában van.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
A Poprádi járás települései
Alsóerdőfalva (Nová Lesná) ·  Batizfalva (Batizovce) ·  Csorba (Štrba) ·  Erzsébetháza (Kravany) ·  Gánóc (Gánovce) ·  Gerlachfalva (Gerlachov) ·  Hernádfalu (Spišské Bystré) ·  Hernádfő (Vikartovce) ·  Javorina (Tatranská Javorina) ·  Lándzsásötfalu (Hôrka) ·  Lucsivna (Lučivná) ·  Magastátra (Vysoké Tatry) ·  Malompatak (Mlynica) ·  Menguszfalva (Mengusovce) ·  Nagyszalók (Veľký Slavkov) ·  Ószelec (Hozelec) ·  Savnik (Spišský Štiavnik) ·  Stóla (Štôla) ·  Szépfalu (Šuňava) ·  Svábfalva (Švábovce) ·  Szepesjánosfalva (Jánovce) ·  Szepestapolca (Spišská Teplica) ·  Szepesvéghely (Hranovnica) ·  Szvit (Svit) ·  Teplicska (Liptovská Teplička) ·  Vernár ·  Védfalu (Vydrník) ·  Zár (Ždiar)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szepesjánosfalva&oldid=24569300”
A Poprádi járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 10., 22:12
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.