hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu da hu fr hu hu hu hu hu ca hu it hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nds hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu nb ru en en de hu fr fr de fr ru es ja fr hbs_lat en en fr zh ru oc el pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de de de hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu en hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu hu hu de fr hu de hu hu de gl lt hu hu fr eo is sv hu hu hu hu nl en hu eo en hu hu hu pt hu hu fr sv de hu hu cs hu hu fr hu hu hu hu hu hu it hu hu vi es hu en hu hu hu en en sv sv hu hu fr hu de eo hu fr fr fr hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hbs_lat de hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu fr eo fr hu en fi hu hu hu hu ceb sv fr hu hu hu sk en fr hu hu hu fr pt hu hu hu hu hu pam hu ca en hu hu hu hu hu cs ms hu fr hu pl hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu nl hu cs hu fr hu fr hu fr nb hu hu hu en cs de hu hu fr hu fr fr fr fr fr hu hu fr hu hu fr hu fr hu hu hu fr ru de de hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id hbs_lat de eo es et fa fr it ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat sv fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 13. 6 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Üllő témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk Üllő településről szól. Hasonló címmel lásd még: Üllő (egyértelműsítő lap).
Üllő város Pest megyében, a budapesti agglomerációban, azon belül a Vecsési járásban található. Üllő a Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér, az M0-s és az M4-es autóutak közelsége miatt kiváló logisztikai övezetbe esik.[3]
11 A település az irodalomban
Üllő Pest megyében, Budapest agglomerációjában, a Pesti-síkság szélén fekszik. Tengerszint feletti magassága 125 méter.[4] A főváros központjától 25 kilométerre délkeletre, a Liszt Ferenc repülőtértől 5 kilométer távolságra található. A település mellett haladnak el az M0-s és M4-es autóutak.
A település közúti megközelítését igen könnyűvé teszi, hogy közigazgatási területét érinti az ország már említett két, fő közlekedési útvonala: az M0 a város nyugati határában, az M4 pedig a belterület északi szélén húzódva; ezek mellett a 4-es főút a település központján is végighúzódik. A belvárost az M4-es úttal a 404-es főút kapcsolja össze, onnan tovább Gyömrő felé a 3124-es út vezet; déli szomszédjával, Ócsával pedig a 4603-as út kapcsolja össze Üllőt.
A várost a hazai vasútvonalak közül a Budapest–Cegléd–Szolnok-vasútvonal érinti, amelynek egy megállási pontja van itt: Üllő vasútállomás. Üllőre Budapest-Nyugati pályaudvarról 30 perc, Kőbánya-Kispest állomásról 20 perc a menetidő. [Autóbusszal Budapest Kispest végállomásról ugyancsak mintegy 30 perc alatt érhető el.]
Üllő határában avar sírok kövesztik rég a csendet...
– Baranyi Ferenc: Duna-Tisza köze
A régészeti leletek szerint már az őskorban lakták a települést. A rézkorból csőtalpas edény, a bronzkorból női sírleletek (községi legelő), gázlómadár csontjaiból készült furulya, a vaskorból kelta cserépanyag került elő. A népvándorlás korából hét szarmata-jazig sírt is feltártak. Legjelentősebb régészeti emléke az 1932-ben és az 1951-ben feltárt két avar temető (több, mint 400 sír), melyek feltárása (az első a Disznójárás dűlőn, a második a Vecsés-Üllő közötti felüljárótól déli irányban) jelentősen hozzájárultak a megye avar kori képének megalkotásához.
Ma már történészek által is elfogadott tény, hogy a település neve Árpád fejedelem harmadik fiától származik. A Jeleh – Hülek – Illew – Üllő a névváltozás fontosabb állomásai.
Az első írásos emlék a tatárjárás után, 1252-ből származik: ekkor dezertum (elhagyott puszta), amely egy 1289-es dokumentum szerint már az „üllői nemesek földje”, így 1989-ben ennek ünnepelte 700 éves évfordulóját a település. Mivel ez a dokumentum egy határjárás (birtokadományozás) során keletkezett, van olyan feltevés, hogy talán nem is Üllőre vonatkozik. Üllő fénykora a középkorban Mátyás király alatt lehetett, mert Pest megyének a Duna balparti részének törvénykezési székhelye volt: jó néhány iratot címeztek innen a nádornak, illetve Mátyásnak a törvénykezők.
A település a török korban végig lakott volt, nem pusztult ki, mint szomszédai, bár létszáma 1591-től jelentősen visszaesett. A fennmaradt magyar adófizetők névsorai, a török tulajdonosokkal, szpáhikkal együtt bizonyítják ezt. A török kiverésekor a Buda visszafoglalása miatti harcokban elnéptelenedett, de 1693-tól már ismét lakták. A török hódoltság alatt a település adózott.
Üllő környékének paraszti (kapu-) háztartásaira eső összes török adóösszegek magyar arany forintban, 1546-1591
A Rákóczi-szabadságharcból 12 üllői katona neve ismert. A falu nagyobb része a váci püspök, majd a váci káptalan birtoka: az 1727-es betelepítés is az utóbbihoz tartozó Püspökszilágyiról történik. A 18. századi mezőgazdasági és birtokviszonyok képét jól mutatja be az üllőiek úrbéri bevallása 1765-ből, mely országos felmérés része volt, s Mária Terézia 1767-es Úrbéri rendeletét előzte meg. A település mai római katolikus temploma – mely műemlék jellegű – 1752-1757 között, a református templom 1844-ben épült.
A napóleoni háborúk idején francia hadifoglyok kerültek Üllőre. A reformkor egyik legjelentősebb eseménye a településen az ország második vasútvonalának megépítése és átadása volt 1847. szeptember 1-jén: a Pest–Cegléd–Szolnok vasútvonallal a település gyorsan bekapcsolódik az országos vasúthálózatba.
Az 1848-49-es szabadságharcban üllőiek is részt vettek, (pontos névsoruk nem ismert) 1849 januárjában megszállt a település katolikus parókiájában Jellasics is, sőt az osztrák főparancsnok Windisch-Grätz is járt itt.
1862-ben elindult a földrendezés (még az 1990-es években is tartott), s a kiegyezés után fellendül a növénytermelés (gyökérzöldség, sárgarépa) és az állattenyésztés (vasúti rampa megépítése). Az 1890-es évektől a mezőgazdasági miniszter engedélyezi a település számára évente két alkalommal az országos állat- és kirakodóvásár megtartását.
Római katolikus műemléktemplom a felújítás előtt
A század vége felé egyre több üllői jár be a székesfővárosba dolgozni, ekkortól indult fejlődésnek a sport (labdarúgás 1898), a munkásművelődés (1903-tól dal- sport- és önképzőkör). Az I. világháborúban üllőiek is harcoltak az orosz és olasz fronton (például három pilóta üllői lakos). A 101 áldozat nevét és emlékét a katolikus templom előtti emlékoszlop örökíti meg. A világháború alatt 200 orosz hadifogoly került a településre, velük mezőgazdasági munkát végeztettek.[5] A háború után egyre több üllői dolgozott Budapesten. Fellendült a közművelődés, a különböző műsoros estek, amatőr színházi előadások fénykora volt ez.
A második világháborút nagyon megszenvedte a község: a katonák, a polgári lakosok közül sokan haltak meg, az áldozatok pontos száma még nem ismert. 1939-ben Üllő 25 lengyel menekült katonát fogadott be (néhányuk leszármazottja ma is él Üllőn). 1944. november 2-án szovjet csapatok jelentek meg Üllőn, így a község is hadszíntérré vált. 1944. nyarán 20 üllői zsidó származású polgárt hurcoltak el Ausztriába. November 5-én német légitámadás érte Üllőt; november folyamán többször is gyalogos- és harckocsi támadás pusztított itt. Ezekben 150-200 fő halt meg, ezért november 9-től a szovjet hadvezetés kiköltöztette a lakosságot Ócsára. November 9-én 14:50-kor találatok miatt a katolikus templom tornya leomlott, a templom 8 mázsás Franciska-harangját június 9-én német katonák vitték el. Pest körülzárása után december 24-26 között a lakosság kezdett visszatelepülni. A tanítás 1945. március 15-től folytatódott július 14-ig.[6]
1944 végén és 1945 elején megalakultak a helyi pártok. 1945. január elején (5-én és 6-án) megalakult a községi képviselő-testület. Létrejött a polgárőrség, az üllői orvosokat tífuszjárvány miatt sikerült visszahozni a településre (dr. Lengyel István, dr. Csík Pál). A települést és környékét Szirony József tűzszerész vezetésével aknátlanították. 1945 tavaszán megindult a vasút helyreállítása, a lakóházak tatarozása. A villanyt 1945. január 15. és június 8. között hozták be a településre (Rákosi Jenő vezetésével). 1945-ben Üllőn a katolikus (10 tanulócsoport) és a református (3 tanulócsoport) iskolának összesen 470 diákja volt.
1948-tól a kor viszonyainak megfelelően megindult a téeszesítés. A különböző nevű tsz-ek megalakulása, egyesülése végül is a Ferihegy MgTsz létrejöttéhez vezetett, mely három település (Péteri, Üllő, Vecsés) határára terjedt ki. Itt a rendszerváltás 1989-ben hozott gyökeres változást.
A település kultúrtörténetéhez tartozik, hogy 1847 nyarán járt itt Petőfi Sándor, 1866-1867 telén itt lakott Blaha Lujza. 1915-től itt élt – Tornyoslöbön – 1929-ben bekövetkezett haláláig Vargha Gyula, a jó nevű költő, statisztikus 1949-ben itt adta – talán egyik utolsó – műsoros estjét Karády Katalinnal, mielőtt emigrált.
A település 2005. július 1-jén kapta meg a városi rangot.
2007-ben Üllő és Vecsés a Gyáli kistérségből a Monori kistérségbe kerültek át, 2013 óta a Vecsési járáshoz tartoznak.
2010-ben a város elnyerte a befektetőbarát település ezüst fokozatát.[3]
1990–1994: Manczal János (független)[7]
1994–1998: Manczal János (független)[8]
1998–2002: Vasadi István (független)[9]
2002–2006: Vasadi István (független)[10]
2006–2006: Vasadi István (független)[11]
2007–2010: Kissné Szabó Katalin (független)[12]
2010–2014: Kissné Szabó Katalin (független)[13]
2014–2019: Kissné Szabó Katalin (független)[14]
2019-től: Kissné Szabó Katalin (független)[1]
A településen 2007. március 4-én időközi polgármester-választást kellett tartani,[12] mert az előző polgármester nem sokkal a 2006 októberi megválasztása után elhunyt.[15]
Budapest, Kőbánya-Kispest és Üllő között.
Az 580-as busz egy járata hajnalban a Liszt Ferenc repülőtérig közlekedik.
A városnak egy vasútállomása és egy megállóhelye van a 100a számú Budapest–Cegléd–Szolnok-vasútvonalon.
A vonatok a Nyugati pályaudvarig közlekednek.
2019. május 27-től, munkanapokon 5:41-től 7:11-ig 30 percenként négy új vonat indul Üllőről, amelyek Üllő és Kőbánya-Kispest között csak Vecsésen állnak meg. Ezek a vonatok Kápolnásnyék, illetve Székesfehérvár állomásra közlekednek, a fő utazási irány – Kőbánya-Kispest - mellett közvetlen kapcsolatot biztosítanak Budapest-Kelenföldre. A vonatok a korszerű FLIRT motorvonatokból kerülnek kiállításra. A menetidő Kelenföldig 30 perc.
Kissné Szabó Katalin (független)
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,9%-a magyarnak, 1,7% cigánynak, 0,7% németnek, 0,4% románnak mondta magát (14% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 30,7%, református 12,5%, evangélikus 1,2%, görögkatolikus 0,8%, felekezeten kívüli 22% (31,3% nem nyilatkozott).[16]
Keresztelő Szent János templom
Az egyhajós templom 1752-ben épült barokk stílusban, egy speciális homlokzat előtti toronnyal. Az építmény érdekessége a hagyományos kunkereszt, amit körmeneteken hordoztak a török hódoltság idején a szertartások során a papok. A templom belsejében egy csodaszép csehsüveg-boltozatot találunk, mely 1843-ban klasszicista stílusban készült és található benne egy főoltárkép, mely Krisztus megkeresztelését ábrázolja. A mellékoltárok és a szószék erősen díszített, pompás barokk stílusban készült. A templomban számos további figyelemre méltó látványosság található. Ilyenek az igényesen kialakított szószék, a keresztelőkút és a sekrestyeszekrény.
Elődje egy középkorban épült templom, mely egy 1673-as térképen szerepelt. A kőből épült keletelt templom igen kicsiny volt, famennyezet fedte kétablakos hajóját. A szentélyben állt a kőszószék és mindkét hosszanti oldalán karzata volt. (Várady József: Dunamellék református templomai 203.l)
Az új templomhoz az 1840-es évek elején indult meg az anyagbeszerzés. A követ a budai hegyekből, a fát Szolnokról szállították szekereken, s építették fel a jelenlegi templomot 1844-ben. Az üllői egyház 1719-1894 -ig a gyömrői egyház leányegyháza volt. Ekkor vált újra önálló anyaegyházközséggé. Az eredetileg alacsonyabb tornyot 1907-ben emelték fel mai 26 méteres magasságra.
Az 1840-es évek elején indult meg az anyagbeszerzés. A követ a budai hegyekből, a fát Szolnokról szállították szekereken, s építették fel a jelenlegi templomot 1844-ben. Az üllői egyház 1719-1894 -ig a gyömrői egyház leányegyháza volt. Ekkor vált újra önálló anyaegyházközséggé.
Az eredetileg alacsonyabb tornyot 1907-ben emelték fel mai 26 méteres magasságra, mintegy 180 év hátrányos megkülönböztetésének lezárásaként.
A két templom harangja, valamint a városközpontban felállított honfoglalás emlékszobra és az életfa. Az iskolában (Üllői Árpád Fejedelem Általános Iskola) minden évben megrendezett Árpád-napok. Híres még az Állatorvos-tudományi Egyetem Kutató Telepe a Dóra-majorban (Üllőhöz tartozó terület).
Üllő központjának egy része.
Árpád Fejedelem Áltanános Iskola.
Városháza és az egészségház.
Viktória Ipari Park a bővítés előtt.
Üllő Airport Logisztikai Központ a bővítés előtt.
A település az irodalomban[szerkesztés]
Üllő az egyik, érintőlegesen említett helyszíne Mattyasovszky Jenő Hód zsákutcában című bűnügyi regényének.
↑ a b Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2018. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2018. szeptember 3. (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.)
↑ a b Befektetőbarát település - ullo.hu (magyar nyelven). www.ullo.hu. (Hozzáférés: 2017. november 27.)
↑ Dr. Dobos György: Üllőről 2000-ben, 2000, Üllő, Magiszter Bt., 9. oldal
↑ dr. Dobos György: Üllőről 2000-ben, Üllő, 2000, Magiszter Bt.
↑ dr. Dobos György: Üllőről 2000-ben, Üllő, 2000, Magiszter Bt. 41-42. oldal
↑ Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
↑ Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 6.)
↑ Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 6.)
↑ Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 6.)
↑ a b Üllő települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2007. március 4. (Hozzáférés: 2020. május 31.)
↑ Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 15.)
↑ Üllő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
↑ 2007. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2007 (Hozzáférés: 2020. május 31.)
Térkép Kalauz – Üllő
A Vecsési járás települései
Ecser •  Maglód •  Üllő •  Vecsés
városok: Cegléd ·  Kiskunfélegyháza ·  Kiskunhalas ·  Nagykőrös ·  Szentendre ·  Újpest ·  Vác
Abonyi járás: Abony ·  Jászkarajenő ·  Kocsér ·  Tápiógyörgye ·  Tápiószele ·  Tószeg ·  Törtel ·  Újszász ·  Zagyvarékas
Alsódabasi járás: Alsódabas ·  Alsónémedi ·  Bugyi ·  Felsődabas ·  Gyón ·  Kakucs ·  Ladánybene ·  Lajosmizse ·  Ócsa ·  Örkény ·  Pusztavacs ·  Sári ·  Tatárszentgyörgy ·  Újhartyán
Aszódi járás: Aszód ·  Bag ·  Boldog ·  Domony ·  Galgagyörk ·  Galgahévíz ·  Galgamácsa ·  Hévízgyörk ·  Iklad ·  Kartal ·  Tura ·  Verseg
Biai járás: Albertfalva ·  Bia ·  Budafok ·  Budajenő ·  Budakeszi ·  Budaörs ·  Kistétény ·  Nagytétény ·  Páty ·  Perbál ·  Telki ·  Tinnye ·  Torbágy ·  Tök ·  Törökbálint ·  Zsámbék
Dunavecsei járás: Apostag ·  Dab ·  Dömsöd ·  Dunaegyháza ·  Dunapataj ·  Dunavecse ·  Harta ·  Ordas ·  Solt ·  Szalkszentmárton ·  Tass
Gödöllői járás: Csömör ·  Cinkota ·  Dány ·  Gödöllő ·  Isaszeg ·  Kerepes ·  Kistarcsa ·  Mogyoród ·  Nagytarcsa ·  Pécel ·  Rákoscsaba ·  Rákoskeresztúr ·  Rákosliget ·  Rákosszentmihály ·  Szada ·  Vácszentlászló ·  Valkó ·  Zsámbok
Kalocsai járás: Bátya ·  Bogyiszló ·  Dunaszentbenedek ·  Dusnok ·  Fajsz ·  Foktő ·  Géderlak ·  Homokmégy ·  Kalocsa ·  Miske ·  Szakmár ·  Uszód
Kiskőrösi járás: Akasztó ·  Bajaszentistván ·  Bócsa ·  Császártöltés ·  Érsekcsanád ·  Hajós ·  Kecel ·  Kiskőrös ·  Nemesnádudvar ·  Prónayfalva ·  Soltvadkert ·  Sükösd ·  Szeremle
Kiskunfélegyházi járás: Alpár ·  Jászszentlászló ·  Kiskunmajsa ·  Koháryszentlőrinc ·  Ókécske ·  Pálmonostora ·  Pétermonostora ·  Szank ·  Tiszaújfalu ·  Újkécske
Kispesti járás: Csepel ·  Dunaharaszti ·  Erzsébetfalva ·  Kispest ·  Pestszentlőrinc ·  Soroksár
Kunszentmiklósi járás: Fülöpszállás ·  Izsák ·  Kerekegyháza ·  Kunszentmiklós ·  Orgovány ·  Páhi ·  Peszéradacs ·  Szabadszállás
Monori járás: Alberti ·  Bénye ·  Ceglédbercel ·  Ecser ·  Gomba ·  Gyömrő ·  Irsa ·  Káva ·  Maglód ·  Mende ·  Monor ·  Nyáregyháza ·  Péteri ·  Pilis ·  Tápiósáp ·  Tápiósüly ·  Úri ·  Üllő ·  Vasad ·  Vecsés
Nagykátai járás: Farmos ·  Kóka ·  Nagykáta ·  Pánd ·  Szentlőrinckáta ·  Szentmártonkáta ·  Tápióbicske ·  Tápióság ·  Tápiószecső ·  Tápiószentmárton ·  Tóalmás
Pomázi járás: Békásmegyer ·  Budakalász ·  Csobánka ·  Dunabogdány ·  Kisoroszi ·  Nagykovácsi ·  Pesthidegkút ·  Pilisborosjenő ·  Piliscsaba ·  Pilisszántó ·  Pilisszentiván ·  Pilisszentkereszt ·  Pilisszentlászló ·  Pilisvörösvár ·  Pócsmegyer ·  Pomáz ·  Solymár ·  Szigetmonostor ·  Tahitótfalu ·  Üröm ·  Visegrád
Ráckevei járás: Áporka ·  Kiskunlacháza ·  Lórév ·  Majosháza ·  Makád ·  Pereg ·  Ráckeve ·  Szigetbecse ·  Szigetcsép ·  Szigetszentmárton ·  Szigetszentmiklós ·  Szigetújfalu ·  Taksony ·  Tököl
Váci járás: Acsa ·  Alag ·  Csomád ·  Csővár ·  Dunakeszi ·  Fót ·  Kisnémedi ·  Őrszentmiklós ·  Pestújhely ·  Püspökhatvan ·  Püspökszilágy ·  Rákospalota ·  Sződ ·  Vácbottyán ·  Vácduka ·  Váchartyán ·  Váckisújfalu ·  Vácrátót ·  Veresegyház ·  Zsidó
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Üllő_(település)&oldid=24681105”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 13., 20:46
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.