hu pt hu hu en en hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Magyar Nemzeti Digitális Archívum • Irigyelt betyárok duplapuskával
Kultúrgyár lehet a szombathelyi volt 11-es huszárlaktanyából
Országos hatókörű kulturális logisztikai, valamint digitalizációs központ, egy „igazi kultúrgyár″ épülhet fel a volt 11-es huszárlaktanya műemléki védettség alatt álló épületeit is megújítva Szombathelyen –  közölte csütörtökön Puskás Tivadar (Fidesz-KDNP), Szombathely polgármestere.
Kedves Olvasó! Mindenek előtt köszönjük, hogy a kultúrával foglalkozó számos internetes oldal közül bennünket is érdeklődéssel lapozott. A MaNDA, mint közintézmény feldarabolása után e honlap kiadója a Forum Hungaricum Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság lett, feladata pedig az archívum gyarapodásának bemutatása, cégünk törekvéseinek ismertetése. Ezekhez a célokhoz egy új felületet készítettünk, ahol mindig elérhető lesz a most búcsúzó mandarchiv.hu is.
Hát, ha már egyszer eljutottunk Tihanyba, nem mehetünk el szó nélkül a félsziget legismertebb attrakciója, a visszhang mellett sem. Ami minden ellenkező híresztelés ellenére működik, és egészen pontosan hét egymás után gyorsan elhadart szót képes „visszamondani” a templom fala. Például azt, hogy „Hazádnak rendületlenül légy híve, óh magyar!”
Ózdi intézményeink az Echo Televízió építészeti műsorában
Huszonhárom percben mutatta be az Echo Televízió a Forum Hungaricum Nonprofit Kft. által működtetett két ózdi intézményt, a Nemzeti Filmtörténeti Élményparkot és a Digitális Erőművet. Az október 14-én, szombaton adásba kerülő műsorban az építész tervező mellett megszólalt a két intézmény és a Forum Hungaricum vezetője is.
Munkát bőven adó szeptember
Sok szó esett már ezen a felületen a két világháború közti falu életéről. Megismerhettük a tisztségviselőket, a falu tekintélyeit és mesterembereit is. Csak még magáról a parasztról, a falu lakójáról nem nagyon esett szó. Pedig ők adták akkoriban az ország lakosságának legnagyobb részét. Nézzük hát meg, mit csinált a magyar földműves az esztendő hónapjaiban. Nézzük meg már csak azért is, mert ez is egy elsüllyedt világ, azok a tevékenységek, szokások rég a múlté lettek, amik meghatározták a falusi ember életét akkoriban.
A rekorder múzeumalapító korsója
Nem is ez a korsó az érdekes most nekünk, bár egészen szép darab. Hanem a megtalálójával, Dornyay/Darnay Bélával foglalkozunk most. Aki amerre járt, mindenütt múzeumot alapított. Emellett 11 évig áldozópap is volt, és piarista szerzetes.
Uralkodó, akit háromszor koronáztak meg
A jó Károly Róbert királyunk pedig annyi mindent tett itt, hogy azt kár is lenne egy cikkbe belezsúfolni. Hogy aztán némi képet kapjunk a 14. század elejének magyarországi viszonyairól, nézzük csak meg jobban az első vegyesházi uralkodónk hatalomra jutását.
Finta Sándor és Walt Whitman
Hogy mikor találkozhatott a Túrkevéről induló szobrász, Finta Sándor Walt Whitman költészetével, azt nem lehet tudni biztosan. A Szabó Lőrinc, Babits és Füst Milán által is fordított verseit leginkább eredetiben, angolul olvashatta, hiszen 1923-tól New Yorkban élt. Az viszont biztos, hogy tetszett neki ez a fajta költészet, ezért is készülhetett el a túrkevei Finta Múzeum által most 3D-ben tanulmányozható kis éremmel.
Gyulaffy kapitány uram Csobánca után illenék szólni Tihany váráról, pontosabban várairól is. Mert a félszigeten már 5000 évvel ezelőtt állt egy földsánc, s rómaiak pedig az átkelő védelmére őrtornyot emeltek, és ez így ment tovább egészen 1683-ig, amikor Tihany a töröknek mindig sikeresen ellenálló földvára a levegőbe repült. Vagy eltalicskázták.
Lármafa, véres kard, postáskisasszonyok
A két világháború közötti falu egyik fontos közintézménye volt az éppen idén 150 éves Magyar Királyi Posta által fenntartott és működtetett postahivatal. Ahol a távíróval párhuzamosan a telefon is működött, ahol fel lehetett adni a leveleket és a táviratokat. Amiket aztán „házhoz is szállított” a postás, akit kézbesítőnek is neveztek. Az első emancipált munkahelyek egyike volt, a postáskisasszony kezelte az elektronikus masinákat, de ki is hordta a leveleket, ha nem volt önálló kézbesítője a hivatalnak.
Szép szál ember volt ez a III. Béla
III. Béla királyunkról pedig csak jót mondhatunk, konszenzus van arról a történészek között, hogy az ő uralkodása alatt volt a legerősebb, leghatalmasabb az Árpád-ház. Magyarország pedig – legalábbis a királyi bevételeket tekintve – megelőzte Franciaországot és Angliát is.
MaNDA összes cikke »
A pásztorok által készített és használt eszközök között talán a legdíszítettebbek a sótartók. Formájuknál, méretüknél és anyaguknál fogva ugyanis kihagyhatatlan lehetőséget jelentenek a pásztor faragási szenvedélyének kiélésére. A szebb darabok egyike, a keszthelyi Balaton Múzeumban őrzött, 1898-ból származó mikei most a Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet adatbázisának 3D-s gyűjteményébe is bekerült. Körüljárható, legalábbis virtuálisan.
A jószág legeltetésével foglalkozó embereknek, különösen a juhászoknak, kanászoknak és a pásztoroknak az állatok felügyelete mellett e foglalatosság természetéből adódóan, mai fogalmainkkal élve rengeteg szabadideje volt. Már ha nem számolunk az itatással, az állatok ellésének felügyeletével, a betegségeik gyógyításával, a nyájra, kondára, csordára törő ragadozók és tolvajok elkergetésével járó elfoglaltságokra. No és ott volt még a tej feldolgozása, amelyből részben saját élelmezését is meg kellett oldania a juhásznak, pásztornak. A tej és tejtermékek mellett, ha tehette, hússal is kiegészítette az amúgy nem túl változatos étrendjét. A húsételek elkészítéséhez és fűszerezéséhez szükséges dolgokat, így a sót és később a paprikát is magával kellett vinnie „munkahelyére”, hiszen nem ugorhatott be a sokszor több órás járásra lévő falusi kereskedésbe, nem hagyhatta felügyelet nélkül az állatokat.
Kattintson a képre, majd a 3D ikonra!
Az fűszerek, ízesítőszerek szállítására, minőségük megőrzésére is csak helyben rendelkezésére álló anyagokat tudott felhasználni, például a fát, és az elhullott, leölt szarvasmarhák, ökrök szarvának üreges részét. Míg a marhák szarvából csonkolt kúp alakú, alul fakarikával lezárt, felül kilyuggatott sótartók készültek, addig a méretesebb ökörszarvból 6-8 cm széles, lapított korong alakú kis edények, alulról szintén fával lezárva, felül pedig dugószerű kivehető fedéllel ellátva. A funkciónak megfelelő formánál talán sokkal látványosabb a sótartók díszítése, amire a már emlegetett viszonylagosan sok szabadidő adott lehetőséget. A dunántúli sótartóknál három jól elkülöníthető díszítési módszert használtak. A legelterjedtebb és egyben a legegyszerűbb a karcolásos megoldás volt, ezzel élt a mikei sótartó készítője is. A faragást, a figurák, díszítmények erőteljesebb térbeli megjelenítését inkább a fánál alkalmazták. A harmadik megoldás, az úgynevezett spanyolozás, a bekarcolt, kivájt felületek forró színes viasszal való kitöltése volt. Ezt alkalmazták fa és csont (szaru) alapra is.
A mikei sótartó oldalán végigfutó ovális keretekben a növényi díszítő motívumok mellett a Dunántúl pásztorfaragásainak állandó és jellegzetes alakjai, a betyárfigurák tűnnek fel. A sokszor az ilyen sótartók készítőire is veszélyt jelentő, törvényen kívüli figurák profilból, előre lépve, szinte mindig „duplapuskával”, jól öltözötten, csizmásan vannak ábrázolva. Ez a faragást készítők részéről kifejezhetett egyfajta félelemmel vegyes tiszteletet is, hiszen mondjuk a puska, a pásztoremberek számára nem volt engedélyezett, elérhető szerszám és csizma is csak a tehetősebbeknek jutott. A gazdagokat fosztogató és a szegényeken segítő betyár története pedig erősen benne volt a köztudatban a 19. századi Dunántúlon is, gondoljunk csak a Sobri Jóska köré szőtt legendákra. A mikei sótartón a három betyárfigura mellett gyönyörűszép virágdíszeket, különösen tulipándíszeket is találunk, „járjuk hát körbe” néhányszor, ha időnk van rá.
• Publikálva: 2014.03.10. 13:05 • Címke: 3D, digitalizálás, manda, manda adatbázis
Egységes Nemzeti Oktatási és Kulturális Térinformációs Rendszer
Egységes Nemzeti Oktatási és Kulturális Térinformációs Rendszer – Információk: tevékenység, képgaléria, rendezvények, dokumentumok.
Harcmezők – A játékot fejleszette a Történelmi Animációs Egyesület. Kapcsolat: Baltavári Tamás, 30-853302230-8533022, tamas.baltavari@hotmail.com
Uralkodó, akit háromszor koronáztak meg – A 12 éves Caroberto a délvidéki Frangepánok, Subicsok és Babonicsok lefizetése után partra is száll Dalmáciában, és elindul Buda felé. Még tart a menetelés, amikor III. András hirtelen elhalálozik, így aztán Bicskei Gergely esztergomi érsek meg is koronázza valami sebtében előkerített koronával a 13 éves ifjút. Ez volt Károly Róbert első megkoronázása, amit még kettő követett.