hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Hiram Maxim – Egy sokszínű feltaláló a géppuska árnyékában | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Hiram Maxim az általa feltalált géppuska mögött (Forrás: wikipedia/Imperial War Museums)
Hiram Maxim – Egy sokszínű feltaláló a géppuska árnyékában
gépfegyver, haditechnika, Hiram Maxim
1916 novemberében, pár héttel Karl von Stürgkh osztrák miniszterelnök és néhány nappal Ferenc József után elhunyt az az ember, akinek a találmánya alapvetően változtatta meg a hadviselést az I. világháború idején. A hordozható géppuska, amelyet a Londonban élő amerikai Hiram Stevens Maximról neveztek el, természetesen a kor technikai fejlődése nyomán a 19. századra oly jellemző ezermester típusú feltaláló nélkül is megszületett volna. Maxim elmondása szerint az 1880-as évek elején Bécsben egy amerikai honfitársával találkozott, aki így „oktatta ki” őt: „Hagyd a csudába a kémiát és az elektromosságot! Ha egy rakás pénzt akarsz keresni, akkor csinálj valami olyasmit, ami lehetővé teszi, hogy ezek az európaiak nagyobb hatékonysággal vágják el egymás torkát!”
És Maxim megfogadta a tanácsot. Ez az „olyasmi”, a géppuska 1914-ben már nem hiányozhatott egyetlen lövészárokból sem: alapvető szerepe volt abban, hogy a lovas és gyalogos rohamok hatástalannak bizonyultak, és bekövetkezett az éveken át tartó állóháború. Sőt, 1916-ra már géppuskás osztagokat is szerveztek – egy ilyet vezetett a román fronton szintén 1916 őszén életét vesztő sportoló-sportújságíró Gillemot Ferenc.
A géppuskát a britek már 1893-tól bevetették afrikai háborúikban – és a gyarmati hódítás utolsó nagy fázisának szimbolikus eszközévé vált. Az első döbbenetes ütközet és az ott megtapasztalt mészárlás után a matabele törzs vezetői közül többen rituális öngyikosságot követtek el. 1914-ben természetesen már nem az eredeti, 1883-ban feltalált Maximokkal lőttek, de a Pesti Hírlap rövid nekrológja így is a háború meghatározó fegyvereként említette a golyószórót: „Különös jelentőségű az a típus, amelyet a központi hatalmak használnak és amely egy kombinált szerkezettel meggátolja a hőfejlesztést. »Masinger«, így hívja a magyar baka a Maxim híres öldöklő szerszámát a német Maschinengewehr szó nyomán.” A Maxim halála előtt egy héttel véget ért somme-i csata legvéresebb napján, 1916. július 1-jén a britek mintegy 21 000 embert vesztettek, akiknek többségét a német Spandau géppuskák kaszabolták le.
Hiram és testvére, Hudson Maxim jelentős profitot zsebeltek be a hadseregek megrendeléseiből – az öcs elsősorban robbanóanyagokkal foglalkozott –, ám egy szabadalom joga felett a két testvér csúnyán összekülönbözött. A nagyobb üzleti érzékkel rendelkező Hudson ugyanis kihasználta azt, hogy a füstmentes puskapor esetében a hivatal annyit jegyzett be: „H. Maxim”, és így az USA-ban ő zsebelte be a haszon nagyobbik részét.
Sir Hiram Maxim a Vanity Fair magazin 1904-es karikatúráján (wikipedia)
Hiram Maxim neve olyannyira egybefonódott a géppuskával, hogy az emlékezetben nem is őrződtek meg egyéb – békés, illetve egészen mindennapi – találmányai. Mint például az egyik első ötlete: egy olyan egércsapda, amelyet a vergődő egér újra kibiztosított a következő áldozat számára. Összesen 122 bejegyzett szabadalmat számolt az Egyesült Államokban, és 149-et Nagy-Britanniában. 1901-ben lovaggá is ütötték: a címet még Viktória királynő adományozta neki, de a ceremónián már VII. Edward volt az uralkodó. Az ő nevéhez fűződött a hajsütővas feltalálása, de tervezett repülőt is, amelyet azonban egy túl nehéz gőzmotorral látott el, és nem sikerült tökéletesítenie a gép vezetését sem. Maxim repülőgépe első ránézésre egy siklóernyőre emlékeztetett, amelynek mindkét oldalon 5-5 szárnya volt. 1894-ben ezzel a szerkezettel rövid távon mintegy egy méteres magasságba sikerült emelkednie.
Maxim csípős megjegyzéseiről is ismert volt. A repüléselmélet matematikai modellezőiről például ezt írta 1908-ban: „Mivel nincs két szakember, aki ugyanazt állítaná a felületi súrlódásról vagy bármi másról, sőt, néhányan ma már egy évvel ezelőtti önmagukkal sem értenek egyet, azt hiszem, összeadhatnánk mindannyiuk értékeit, eloszthatnánk e matematikusok létszámával, és megkapnánk a hiba átlagos együtthatóját.” 1904-ben olyan repülésmodellező szerkezetet készített az Earls Court Kiállítóközpontban, amelyen szivarszerű repülőgéptestek lógtak: itt a nagyérdemű közönség a későbbi vidámparki körhintákhoz hasonló repülési élményben részesedhetett, ami akkor még egészen kivételes lehetőségnek számított.
A modern világítástechnika területén Edison vetélytársa volt: az Equitable biztosítótársaság Broadway-n 1870-ben átadott székházának elektromos világítását ő tervezte. E 40 méter magas épület volt az első a világon, ahol lift is működött. Az épület nem érte meg a világháborút, 1912-ben leégett, de Maxim halálakor már állt a biztosító második székháza, amely olyan hatalmasra sikeredett, hogy 1916-ben a magas épületekre építési korlátozást vezettek be New Yorkban.
Nem az Equitable-tűz után, hanem jóval korábban, egy bútorgyár raktárának többszöri katasztrófája után kérték fel Maximot, hogy tervezzen meg egy olyan eszközt, amivel a hasonló balesetek megelőzhetők. Maxim megalkotta az automata tűzoltórendszert, amely magától működésbe lépett, amint a szerkezet tüzet érzékelt. (Belső tűzoltó-csőrendszerek már a 19. század elejétől léteztek, ám ezeket a tüzet észlelő személyzetnek kellett bekapcsolnia.) Állítólag Maximnak volt egy másik életmentő szerkezete is, amit ráadásul személyes motivációból eszkábált össze: egy mentolos inhalátor, amely idült légcsőhurutját enyhítette, illetve egy többféle tünetet kezelő fenyőillatú gőz inhalátor, amelyet „Békepipának” keresztelt el. Utóbbi kapcsán sarlatánsággal vádolták, amire felháborodottan jegyezte meg, hogy nagy megbecsülésben részesül egy olyan találmány miatt, ami emberek ezreinek okozza halálát, míg megvetik egy olyanért, ami az emberek fájdalmait enyhítené.
Maxim több nem tudományos jellegű írást is az utókorra hagyott, igaz, a grafománia, úgy tűnik, csak a 70. életéve után ragadta el. 1913-ban publikálta Li Hung-csang Emlékkönyve című filozófiai eszmefuttatását, amelyben az elkötelezetten ateista feltaláló 400 oldalon át a kereszténységről írt. Hogy miért? Mert felbőszítette a misszionáriusok kudarca Kínában, illetve inkább az a kép, ami Kínában a hittérítők tevékenysége nyomán az európai emberekről kialakult. Hiszen egyrészről a legfejlettebb technikát állították szolgálatukba, ami mellett egy olyan vallást próbáltak terjeszteni, amely megmagyarázhatatlan csodákat, ördögöket és angyalokat kínált. A nagy háború kezdetén aztán saját életrajzát írta meg, majd a következő évtizedben fia is könyvet jelentetett meg apjával való viszonyáról Zseni a családban címmel, amiből a II. világháború után filmvígjáték (So Goes My Life) is készült.
A géppuska feltalálója meghalt = Az Est, 1916. november 26.
Halálozás = Pesti Hírlap, 1916. november 26.
Sir Hiram Stevens Maxim Facts
Malcolm W. Browne: 100 Years of Maxim’s ’Killing Machine’ = New York Times, 1985. november 26.
Paul Richard Huard: Maxim’s Machine Gun Slaughtered Hundreds of Thousands of People.
New weapon arrived just in time for World War I’s bloodbath = War is Boring, 2014. november 4.
Előző bejegyzés A tej élet, erő, egészségKövetkező bejegyzés Fejcserék Ausztriában – és Magyarországon?
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva