hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu pt hu en hu zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu ca hu hu hu en tl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id it hu hu hu et hu hu hu hu en en it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it en id hu hu hu hu en hu hu hu it fr hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en cs de hu hu ca hu hu en tl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu id hu hu en hu fr hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu ca hu hu it hu hu hu it hu hu id it hu en hu hu en hu hu en hu hu tl hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu id hu hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu hu en fr hu hu hu it hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu id hu ms id hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu ceb hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 1.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Egy terem az Ariadne-barlangrendszer részét képező Legény-barlangban lévő Denevér-ágban
A Wikimédia Commons tartalmaz Ariadne-barlangrendszer témájú médiaállományokat.
Az Ariadne-barlangrendszer Magyarország harmadik leghosszabb és negyedik legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja. Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Pilis hegység leghosszabb és legnagyobb függőleges kiterjedésű barlangja.
A Duna–Ipoly Nemzeti Parkban lévő Pilis hegységben, a Pilis hegyen, Pilisszentlélek külterületén, a Klastrompuszta közelében elhelyezkedő Csévi-szirteken található a 9 bejárata. Bejáratai közül legismertebbek és leglátványosabbak a Leány-barlang és a Legény-barlang bejáratai, melyekhez turistaút is vezet.
Az Ariadne-barlangrendszer a Csévi-szirtek 8 barlangjának, a Leány-barlangnak, a Legény-barlangnak, az Ariadne-barlangnak, a Rejtekút-barlangnak, a Vacska-barlangnak, az Indikációs-barlangnak, a Gyökeres-barlangnak és a Kőoszlopos-barlangnak a fokozatos összekötésével jött létre. A fokozottan védett barlang 19 300 m hosszú, 206 m függőleges kiterjedésű, 139 m mély és 67 m magas. A Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság hozzájárulásával látogatható. Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület kutatja.
Termálkarsztos eredetű, a feláramló karsztvíz hatására, vízalatti oldódással és keveredési korrózióval keletkezett a járatok nagy része, amikor a Pilis hegynek ez a része még nem emelkedett ki környezetéből. Később a hegység kiemelkedése miatt a karsztvízszint egyre mélyebbre került, így a meglévő barlangjáratok fokozatosan szárazra kerültek, az újabb járatok keletkezése pedig mélyebbre tevődött. Lefelé haladva tehát egyre fiatalabb barlangszakaszokkal találkozunk, a járatok jellege is ennek megfelelően változik. A mai karsztvízszinten feltételezett legfiatalabb járatok elérése ezidáig nem sikerült. A szárazra került, inaktív járatokban a földtörténet egyes szakaszaiban víznyelő-tevékenység is folyhatott, ennek eredményeként számos helyen lösz, illetve homokkő-málladék mosódott be a felszínről. A járatok zömében jelentős mennyiségű cseppkő képződött, amely akár teljesen el is zárta az összeköttetéseket. A jégkori fagyások nyomai is megfigyelhetők, de nem olyan mértékben, mint a magasabban fekvő Ajándék-barlangban.
A Csévi-szirtek barlangjai között a kapcsolatot, új módszerrel, légnyomjelzéses vizsgálattal mutatták ki. Ennek keretében inert, ártalmatlan jelzőgázt eresztettek be nyáron az Ajándék-barlangba, a feltételezett rendszer legmagasabban nyíló barlangjába, majd mintákat vettek a többi, alacsonyabban fekvő bejáraton kiáramló huzatból. Sikerült is kimutatni a gázt, először az Indikációs-barlangban, majd a Leány-barlangban.
Új barlangrészek feltárását célozták a geoelektromos mérések, ellenállás mérések, melyek az ELTE Geofizikai tanszékének és a Geomega Kft-nek a közreműködésével zajlottak, Surányi Gergely vezetésével. A sokpontos ellenállásmérés eredményeként ki lett mutatva a mérővonal alatti szelvény fajlagosellenállás-térképe, amelyből egyenes következtetést lehet levonni a légteres járatok elhelyezkedésére, hiszen a levegő ellenállása végtelen, a kőzeté pedig valamilyen véges érték. A mérésekkel két helyen is sikerült jelentős méretű, ismeretlen járatokat kimutatni, ám ezek feltárása és ezzel a mérések gyakorlati bizonyítása még nem történt meg. Biztató eredmény azonban, hogy a már megismert barlangjáratok feletti mérések azok helyét pontosan kimutatták.
A Csévi-szirtek hosszú barlangjainak poligontérképe
Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 1998. évi jelentésében szó van arról, hogy 1998-ban az egyesület nem tudott új járatot feltárni a Leány–Legény-barlangrendszerben, de a barlang 600 m-es része fel lett térképezve, valamint össze lettek mérve bejáratai a Csévi-szirtek alsó szintjén található barlangok bejárataival. 1998-ban az egyesület kevés időt fordított feltáró munkára a barlangrendszerben. A kis munka eredménye a barlang belső zónájában kb. 20 m járat feltárását eredményezte. Mivel nagyon bonyolult a barlang térbeli labirintus hálózata, ezért a legnagyobb hangsúlyt a térképezés kapta. A Leány–Legény-barlangrendszer Leány-barlang szakaszát mérték fel, és a Legény-barlang részbe már két ponton sikerült átmérni. A méréskor derült ki, hogy néhány járat mérete alá lett becsülve. Ennek alapján a rendszer hossza legalább 2500 m, a bejárathoz viszonyított legmagasabb pontja 34 m-en van, mélysége 55–60 m. Eszerint a barlang függőleges kiterjedése meghaladja a 90 m-t, esetleges felső szintű járatok felfedezésével a 100 m-t is meghaladhatja.
Egyre valószínűbbnek tűnik, hogy a Csévi-szirteken ismert rendszer régen összefüggő járatrendszert alkothatott, amely a pleisztocén előtt szabdalódott szét. A járatok freatikus zónában jöttek létre, a nagy barlangok zónájának tetőszintje kb. 450–470 m-en lehet. Figyelembe véve, hogy a Csévi-szirtek Ny-i oldalában ismert polje egy szétnyíló törésre utal, melyet a Leány-barlang járatai megközelítenek, nem tűnik már utópiának, hogy itt helyezkedik el Magyarország legmélyebb barlangrendszere (csak fel kell tárni).
A Pilis hegység leghosszabb, Magyarország 10. leghosszabb barlangja. A Leány-barlang és a Legény-barlang közötti átjárhatóság létrehozásával keletkezett rendszer. A két barlang 1997-ig volt különálló. A Pilis hegy Ny-i, sziklás oldalában, a Csévi-szirt alsó részén nyíló, hatalmas bejáratok egymástól 56 m-re, 8,2 m szintkülönbséggel helyezkednek el. 1997 végéig az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület a két barlang között két helyen is talált átjárót, és az időközben rengeteg bontómunkával feltárt új szakaszokkal együtt már elérte a 3500 m hosszúságot a barlangrendszer.
A rendszer hossza folyamatosan nő a jelenleg is folyó feltáró munka miatt. Felső triász mészkőben (Dachsteini Mészkő Formáció) jött létre, É-i 30–40°-os dőlésű réteglapok és meredek D-i dőlésű törésvonalak, kalcittelérek, valamint jellegtelen töréshálózat mentén. Aktív vízfolyás csak néhány helyen, és csak időszakosan található, melyek csepegő vizek összefolyásából alakulnak ki. Csak a Tavas-teremben van állandó vizű tavacska, míg az Óriás-teremben 1 m mély időszakos tó jön létre nagyobb esőzések után (néha). Jellemzőek a barlangra a nagyon változó intenzitású csepegő vizek, ami a felette lévő, talajtakaróval alig fedett sziklás terület miatt van.
Részlet a barlangrendszer egyik szűk részéből
Karsztvízszint alatti oldásnak tulajdonítható a járatok legnagyobb részének kialakulása. Nem bizonyítható a hévizes jelleg. Térbeli labirintust képező járatait méteres üstös oldásformákkal tagolt nagyméretű termek (Tavas-terem, Óriás-terem és Verem), valamint az ezeket összekapcsoló szűk, néhány helyen csőszerű járatok (Kályhacső, Izzasztócső, Pénztár, Betyárlyuk) és helyenként vakon végződő, magasba nyúló, olykor 25 m magas kürtők (Hangyás-ág) jellemzik. Régen patakos ág lehetett a bejárattól induló, valószínűleg hajdani víznyelőműködésnek köszönhető Kuszoda. A barlang és környezetének morfológiája alapján az itt elhelyezkedő üregek egy nagy rendszert alkottak, mely több részre szakadt a Pilis hegy tömbjének tektonikus kiemelkedésekor.
A legújabb kutatások szerint a Legény-barlangtól D-re 100 m-re lévő, 1999-ben feltárt Rejtekút-barlang is ehhez a rendszerhez tartozik, amit igazolnak a barlangokban kimért huzatáramlási irányok. Általában képződménymentes falfelületek jellemzik a barlangot, csak néhány helyen ékesítik cseppkőképződmények, de helyenként nagyon dúsan (Magaslat, Vörös-terem és Nagy-hasadék). Főleg többméteres sárga és fehér színű cseppkőlefolyások vannak benne. Az 1 m-t ritkán lépi túl a függőcseppkövek és állócseppkövek mérete. A Nagy-hasadékban 4 m-es cseppkőoszlop mellett spriccborsókövek láthatók. A Korona-teremben (fejmagasságban) 1,5 m-es elefántláb mutatja a régi járattalp szintjét. Mellette kiszáradt cseppkőmedencében mm-es szegfűkalcitok, felettük hidegvizes kalcitlemez-felhalmozódás alakult ki.
Cseppkőorgona díszíti a falat a Tavas-terem elején. A Csodaországban több m²-es felületen hófehér, max. 1 dm átmérőjű tetaráta medencék jöttek létre. Egyedi előfordulást jelentettek az Áttörés-teremben talált barlangi gyöngyök, melyeknek denevérkoponyák képezték a központját. A felső szinten elhelyezkedő részek törmelékében 1–2 ölnyi kalcitlemeztömbök fekszenek, a Kalcitos omlásban 8 m-ig lehet köztük felmászni. A járatok üledékes kitöltése leginkább barna barlangi agyagból áll. Néhány helyen 1 m vastag zöld és vörös agyag (Omladék-terem) figyelhető meg, csak kevés helyen fordul elő sárga agyag. Különlegesség, hogy a barlangi agyagból néha vulkáni törmelék (andezit) is előbukkant. A bejárathoz közeli részeken mészkőtörmelék húzódik befelé gravitációsan, sárga aleurit mutatható ki kötőanyagként.
A felső járatokban néhol karsztidegen üledékként sárga színű, durva és finom homok rakódott le, amelyben jól elkülöníthetők az eltérő szemnagyságú rétegek. Jelentős kőzetomladékok vannak a járatokban, a 8×15 m-es Lapföld nevű terem leszakadt mészkőtömb felett keletkezett. Kalcitlemeztömbök halmazából tevődik össze az omladékok jelentős hányada. A Leány-barlangban és a Legény-barlangban talált régészeti leletegyüttest kovaszilánkok, csont- és kőeszközök (pl. agancsból csiszolt balta), agyag orsókarikák, javarézkori cserepek (ludanicei csoport), péceli kultúrából és bronzkorból származó cserepek, hallstatti cserepek, római kori csontfésű, Árpád-kori cserepek alkotják. Kormos Tivadar földikutya- és hiúzmaradványokat mutatott ki a rétegekből előkerült állati csontleletek közül.
A Csévi-szirteken lévő néhány barlang bejáratának (köztük az Ariadne-barlangrendszerhez tartozó Indikációs-barlang, Ariadne-barlang és Leány-barlang bejáratának) elhelyezkedése
Fokozottan védett barlang 1982-ben lett a Leány–Legény-barlangrendszer mindkét tagja. A lezárt barlangok a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, alapfelszerelésben járhatók, de kötelet kell használni néhány helyen. A barlangok látogatása korlátozott a denevérek telelési időszakában. A könyvfejezetben publikálva lett a barlang 1998-ban szerkesztett hossz-szelvény árnytérképe. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Pilis hegységben lévő és 4840-1 barlangkataszteri számú Leány–Legény-barlangrendszer Magyarország 10. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 3510 m hosszú barlang 1987-ben 830 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Pilis hegységben lévő és 4840-1 barlangkataszteri számú Leány–Legény-barlangrendszer Magyarország 26. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 104 m mély barlang 1987-ben 63 m mély volt.
A 2005-ben megjelent Magyar hegyisport és turista enciklopédia című könyvben az van írva, hogy az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület egyik legjelentősebb eredménye a Leány-Legény-barlangrendszer kb. 2,5 km hosszú új részének 1991 óta folyamatos feltárása, valamint a Leány-barlang és a Legény-barlang összekötése 1997-ben. A Csévi-szirt üregei szócikkben meg van említve, hogy a Csévi-szirtek három legjelentősebb barlangja közül az egyik a Leány- és Legény-barlangrendszer. A Leány-Legény-barlangrendszer a Pilis hegységben helyezkedik el. A fokozott védelem alatt álló rendszer két barlang átjárhatóságának megteremtésével lett létrehozva. A Pilis-tető Ny-i sziklás oldalában, a Csévi-szirt alsó részén nyíló barlangok természetes nagyméretű bejáratai egymástól 56 m-re, 457 és 466 m tszf. magasságban vannak.
1911-ben figyelt fel Bekey Imre Gábor a történelmi idők óta nyitott bejáratokra, de csak az 1930-as években indult el a feltáró kutatás. 1997-ben az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület találta meg a két barlang közötti átjárót a több hullámban végzett munka eredményeként. A rendszer 3510 m hosszú és 104 m függőleges kiterjedésű. Leginkább a karsztvízszint alatti oldódás eredménye a triász mészkőben labirintust képező rendszer keletkezése. Jelentős méretű, üstös oldásformákkal tagolt termek, és az ezeket összekötő szűk, néha csőszerű járatok, és helyenként vakon záródó, magasba nyúló, olykor 25 m magas kürtők jellemzik. Néhány helyen cseppkőképződmények, főleg több méteres lefolyások, kis függő- és állócseppkövek figyelhetők meg.
Ariadne-barlangrendszer, Vacska-barlang. Cseppkőzászló a Makacs macska-csarnokban
Az ember az újkőkorszaktól kezdve napjainkig használta bejárati szakaszait. Kitöltéséből kő- és csonteszközök (agancsból csiszolt balta), kovaszilánkok, agyag orsókarikák, javarézkori cserepek (ludanicei csoport), a péceli kultúrából és a bronzkorból származó cserepek, hallstatti cserepek, római kori csontfésű és Árpád-kori cserepek kerültek elő. A Legény-barlang első termében I. Ferdinánd-kori pénzhamisító műhely maradványait fedezték fel. Az előkerült állati csontleletek közül hiúz és földikutya maradványai lettek kimutatva. Mind a két bejárat le van zárva. Látogatásához alapfelszerelés és engedély kell. Megtekintése korlátozott a denevérek telelési időszakában.
2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Pilis hegységben található Leány-Legény-barlangrendszer a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Pilis hegységben lévő Leány-Legény-barlangrendszer fokozottan védett barlang. 2006. február 28-tól megkülönböztetett védelmet igénylő barlang a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. KvVM utasítása szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő, Pilis hegységben elhelyezkedő, 4840/217 kataszteri számú Ariadne-barlang.
2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Pilis hegységben elhelyezkedő Ariadne-barlang és a Leány-Legény-barlangrendszer az igazgatóság engedélyével tekinthetők meg. A 2008. évi MKBT Tájékoztatóban megjelent hírben meg van említve, hogy az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület a Csévi-szirteken nagy barlangösszekötéseket végzett, pl. a 4580 m hosszú Leány–Legény–Ariadne-barlangrendszer barlangjainak összekötését.
Az Ariadne-barlangrendszer 2010. december 12-én jött létre a Vacska–Rejtekút-barlangrendszer és a Leány–Legény–Ariadne-barlangrendszer összekötésével, ekkor a hossza 11 700 méter volt. Azóta a Legény-barlangban történt jelentős továbbjutás 2011 márciusában, amikor a denevérek útmutatását követve, több mint egy kilométer, képződményben gazdag járatot sikerült feltárni. Az új rész neve a Denevér-ág lett, ezzel a barlang hossza meghaladta a 13 kilométert. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat 2012. évi barlangnapján az egyik, barlangtúrázásra ajánlott barlang volt az Ariadne-barlangrendszer, amelyben 9 féle barlangtúrát lehetett tenni, és amelyben csak elektromos lámpával lehetett közlekedni. Azóta kisebb, 100 méteres nagyságrendű feltárások történtek a Leány-barlang régi részén is, illetve a Vacska-barlang belső szakaszain, így 2013 végére a barlangrendszer hossza elérte a 14 kilométert.
2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint az Ariadne-barlangrendszer (Pilis hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2013. augusztus 12-től a belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete szerint régészeti szempontból jelentős barlangnak minősülnek a Komárom-Esztergom megyei Esztergom-Pilisszentléleken lévő, 4840-1 barlangkataszteri számú Ariadne-barlangrendszerhez tartozó és 2296 lelőhely-azonosítójú Legény-barlang (előcsarnoka és vasajtó mögötti névtelen terme), valamint az Ariadne-barlangrendszerhez tartozó és 2297 lelőhely-azonosítójú Leány-barlang (bejáratai, Pitvar és Melegedő nevű termei). 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint az Ariadne-barlangrendszer (Pilis hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint az Ariadne-barlangrendszer (Pilis hegység, Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.
Baja Ferenc: A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter 13/1998. (V. 6.) KTM rendelete. Magyar Közlöny, 1998. május 6. (37. sz.) 2979. old.
Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. ISBN 963-9358-96-7
Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. ISBN 963-9358-96-7
Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64209. old.
Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20922. old.
Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6375. old.
Kovács Richárd: Jelentős barlangfeltárás a Pilisben. Vacska-Rejtekút-barlangrendszer. MKBT Tájékoztató, 2008. november–december. 17. old.
Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2339. old.
Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 21., 90., 277. old.
Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 8/2006. (K. V. Ért. 3.) KvVM utasítása a megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok körének megállapításáról. Környezetvédelmi és Vízügyi Értesítő, 2006. március 31. (3. évf. 3. sz.) 741. old.
Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
Pintér Sándor: A belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről. Magyar Közlöny, 2013. 133. sz. (2013. augusztus 9.) 65483. old.
Sásdi László szerk.: Jelentés az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 1998-ban végzett munkájáról. Kézirat. 1., 2., 3., 12., 24. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Sásdi László: A Pilis-hegység karsztjának fejlődéstörténete. Karsztfejlődés, 2000. (5. köt.) 90., 91. old.
Sásdi László: A Pilis karsztjának fejlődéstörténete. Kézirat. 2002. 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20. oldalak és a 10. ábra (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Sásdi László: Leány–Legény-barlangrendszer. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Budapest, Mezőgazda Kiadó, 2003. 294–296. old.
Slíz György: Csévi-szirti-barlangrendszer. In: Slíz György: Felfedezések a föld alatt. Magyarország új barlangjai 2003–2013. Budapest, 2014. 134–165. oldalak és egy fénykép a Vacska-barlangról a hátsó borítón ISBN 9789630884730
Szervezők: Barlangnap 2012. MKBT Tájékoztató, 2012. május–június. 5. old.
Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
Ariadne barlangjai – 20 év a Pilis mélyén (Film a YouTube-on)
földalatt.hu (Szent Özséb BKE)
Hello, pokol! A Csévi-szirtek barlangvilága 1. Rész: A Leány-Legény-barlangrendszer
Basa-hegy ·  Bárány-hegy ·  Csúcs-hegy ·  Fehér-hegy (Pilisborosjenő) ·  Fehér-hegy (Pilisvörösvár) ·  Felső-Somlyó ·  Fésű-hegy ·  Garancs ·  Gyertyános-hegy ·  Hosszú-hegy ·  Kis-Kevély ·  Kő-hegy ·  Köves-bérc ·  Nagy-Kevély ·  Nagy-Kopasz ·  Nagy-Somlyó ·  Oszoly ·  Őr-hegy ·  Péter-hegy ·  Pilis ·  Róka-hegy ·  Som-hegy ·  Strázsa-hegy ·  Szirtes-tető ·  Zajnát-hegyek ·  Ziribár-hegy
Aranyhegyi-patak ·  Csévi-patak ·  Dera-patak ·  Eszperantó-forrás) ·  Határréti-víztározó ·  Határ-réti-árok ·  Háziréti-víztározó ·  Házi-réti-patak ·  Kenyérmezői-patak ·  Omszk-tó ·  Szentléleki-patak
1. borda Átjárós-barlang ·  272-es pont barlangja ·  Ajándék-barlang ·  Amazonok-barlangja ·  Amfiteátrum 2. sz. barlang ·  Amfiteátrum 5. sz. barlang ·  Amfiteátrum 7. sz. barlang ·  Amfiteátrum 8. sz. barlang ·  Amfiteátrum 10. sz. barlang ·  Amfiteátrum-barlang ·  Arany-lyuk ·  Ariadne-barlangrendszer (Indikációs-barlang ·  Leány-barlang ·  Legény-barlang ·  Vacska-barlang) ·  Bivak-barlang ·  Borostyán-barlang ·  Csévi-barlang ·  Csévi-szirti Réteg-barlang ·  Csévi-szirti-sziklaeresz ·  Csiga-lyuk ·  Csirkés-barlang ·  Csobánkai Huzatos-barlang ·  Csókavári-barlang ·  Csúcs-hegyi-barlang ·  Csúcs-hegyi Cserepes-barlang ·  Csúcs-hegyi Cső-barlang ·  Csúcs-hegyi Egyenes-barlang ·  Delago-barlang ·  Delago-kőfülke ·  Delago-odú ·  Delago-Rókalyuk ·  Denevéres-barlang ·  Dinó-rejtek ·  Ellipszis-barlang ·  Excelsior-sziklaüreg ·  Ezüst-hegyi 1. sz. barlang ·  Ezüst-hegyi 2. sz. barlang ·  Gombás-barlang ·  Görényluk-barlang ·  Gyopáros-barlang ·  Gyula-pihenője-barlang ·  Háromlyukú-zsomboly ·  Háromszög-barlang ·  Hosszú-hegyi 2. sz. barlang ·  Hosszú-hegyi 3. sz. barlang ·  Hosszú-hegyi 4. sz. barlang ·  Hosszú-hegyi 5. sz. barlang ·  Hóvirág-barlang ·  Hubertus 1. sz. barlang ·  Hubertus 2. sz. barlang ·  Jászfalui Omladékos-barlang ·  Jobbrahúsz-barlang ·  Jóreménység-barlang ·  Jóreménység feletti-barlang ·  Juventusz-barlang ·  Kápolna-barlang ·  Kétbejáratú-barlang ·  Kevély-nyergi-rókalyuk ·  Kevély-nyergi-zsomboly ·  Kis-Berda-barlang ·  Kis-kevélyi-barlang ·  Kis-lapos-barlang ·  Kis-Strázsa-hegyi cseppköves hasadékbarlang ·  Kis-Strázsa-hegyi-hasadékbarlang ·  Kis Tamás-lik ·  Kivonulás-barlang ·  Klotild-barlang ·  Kristály-barlang ·  Kupolás-barlang ·  Laci-zsomboly ·  Lapos-üreg ·  Legény-barlang melletti átjáró ·  Légy-barlang ·  Lepke-barlang ·  Macska-barlang ·  Margitligeti-átjáró ·  Margitligeti homokköves-fülke ·  Margitligeti-kőfülke ·  Margitligeti kőrisfa-barlang ·  Margitligeti-odú ·  Margitligeti szirtoldali-barlang ·  Margitliget köteles-fülke ·  Margitliget szirttetői-barlang ·  Nagy-Somlyóhegyi-barlang ·  Negyedhármas-barlang ·  Odúsor ·  Óra-barlang ·  Óra-fali-sziklaodú ·  Oszolyi-hasadék ·  Ördöglépcső-sziklaüreg ·  Ősi-barlang ·  Pados-barlang ·  Papp Ferenc-barlang ·  Pénzes-Csontos-barlang ·  Pilis-barlang ·  Pilis-nyergi-víznyelőbarlang ·  Pilisszántói-kőfülke ·  Pilisszántói 2. sz. kőfülke ·  Pilisszántói 5. sz. üreg ·  Pilisszántói 10. sz. üreg ·  Pomázi Kétlyukú-barlang ·  Pomázi kőfejtő Felső-barlangja ·  Remete-lyuk ·  Róka-hegyi Bagolytanya ·  Róka-hegyi-barlang ·  Róka-hegyi Füstös-barlang ·  Róka-hegyi kőfejtő 1. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 2. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 3. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 4. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 5. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 6. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 7. sz. barlangja ·  Róka-hegyi kőfejtő 8. sz. barlangja ·  Róka-hegyi Kristály-barlang ·  Róka-hegyi Pillér-barlang ·  Róka-hegyi Poros-barlang ·  Róka-hegyi Táró 1. sz. barlangja ·  Róka-hegyi Táró 2. sz. barlangja ·  Róka-hegyi Táró 3. sz. barlangja ·  Rózsalugas-átjáró ·  Sátorkőpusztai-barlang ·  Sátorkőpusztai-barlang feletti gömbfülkesor ·  Spartacus-barlang ·  Strázsa-hegyi-barlang ·  Strázsa-hegyi Délretárt-lyuk ·  Strázsa-hegyi Kanyargós-barlang ·  Strázsa-hegyi Rókalyuk ·  Strázsa-hegyi-sziklaodú ·  Strázsa-tetői-barlang ·  Sunyi-lyuk ·  Szabó József-barlang ·  Szárazrózsa-kőfülke ·  Szent Özséb-barlang ·  Szopláki-ördöglyuk ·  Szoplák-völgyi-barlang ·  Szoplák-völgyi Rókalyuk ·  Szurdok-völgyi 2. sz. víznyelő ·  Szurdok-völgyi Felső-barlang ·  Szurdok-völgyi-víznyelő ·  Tamás-lik ·  Titok-barlang ·  Urbán-dombi Remete-akna ·  Ürömi Kongó-barlang ·  Ürömi-víznyelőbarlang ·  Vaskapu ·  Vaskapui Átjáró-barlang ·  Vaskapui Bivak-barlang ·  Vaskapui Felső-sziklaodú ·  Vendel-hegyi 1. sz. barlang ·  Ziribári 2. sz. barlang ·  Ziribári-barlang ·  Zöld-barlang ·  Zsó-barlang
Boldog Özséb-kilátó ·  Dévényi Antal-kilátó
12-es számú Országos Kéktúra szakasz ·  15-ös számú Országos Kéktúra szakasz ·  Csévi-szirtek ·  Egri vár ·  Fekete-hegyi turistaház ·  Kevély-nyergi turistaház ·  Kinizsi Százas (egy része) ·  Kopár Csárda ·  Péter-hegyi 1. sz. zsomboly ·  Péter-hegyi 2. sz. zsomboly ·  Pilisense flórajárás ·  Pilisi Parkerdő Zrt. ·  Solymári-völgy ·  Som-hegyi turistaház ·  Szurdok
Csévi-szirt 1. sz. sziklaürege
Csévi-szirt 2. sz. sziklaürege
Esztergomi Vár-hegy 2. sz. barlangja
Esztergomi Vár-hegy 3. sz. barlangja
Esztergomi Vár-hegy elfalazott ürege
Fehér-szikla 1. sz. barlang
Fehér-szikla 1. sz. üreg
Fehér-szikla 2. sz. barlang
Fehér-szikla 2. sz. üreg
Fehér-szikla 3. sz. üreg
Fehér-szikla 4. sz. üreg
Fehér-szikla 5. sz. üreg
Fehér-szikla 6. sz. üreg
Fekete-hegyi 1. sz. barlang
Fekete-hegyi 2. sz. barlang
Fekete-hegyi 3. sz. barlang
Fekete-hegyi 4. sz. barlang
Fekete-hegyi 5. sz. barlang
Fekete-hegyi 6. sz. barlang
Fekete-hegyi 7. sz. barlang
Fekete-hegyi 8. sz. barlang
Egyéb, barlangnak nevezett üregek:
Csévi-szirt 1. sz. sziklaürege
Csévi-szirt 2. sz. sziklaürege
Sablon:Magyarország fokozottan védett barlangjai
Magyarország fokozottan védett barlangjai
Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja
Borókás-tebri 2. sz. víznyelőbarlang
Borókás-tebri 4. sz. víznyelőbarlang
Esztramosi Felső-táró 2. sz. ürege
Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang
Öreg-kői 1. sz. zsomboly
Rákóczi 1. sz. barlang
Rákóczi 2. sz. barlang
Rákóczi 3. sz. barlang
Upponyi 1. sz. kőfülke
Fokozottan védett barlangok voltak:
Öreg-kői 2. sz. zsomboly
Somssich-hegyi 2. sz. barlang
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ariadne-barlangrendszer&oldid=24343690”
Barlangok a Pilis hegységben
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 1., 02:43
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.