fr it hu hu hu hu hu it hu hu hu hu sk hu de hu hu hu ru hu es hu hu hu hu hu da hu hu hu it hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en fr fr fr de fr fa fr da oc ar nb de fr ca oc de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en hu nb hbs_lat hbs_lat sk sk en en en en hbs_lat hbs_lat de pl nb hbs_lat hbs_lat hu sl bo en it la en en hbs_lat hbs_lat hu hu hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl en sk pt it it hbs_lat hbs_lat en da en hbs_lat es sl sl sl hbs_lat eo sl en hu en hu nb nb de sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat pl cs fi hu cs hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat en fa hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs sl hbs_lat sk sl sv en en sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en pl sl hbs_lat en en it en hbs_lat cs it en it it sl hbs_lat hbs_lat en it de en ro hbs_lat ceb hbs_lat hbs_lat ca hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat en pt hbs_lat sl en en fr hbs_lat hbs_lat sl cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat tr sl en pt sl en en en en en de fr en fr hbs_lat hbs_lat id en en en hbs_lat en en sl de cs pl hbs_lat it en de en cs hbs_lat en de en it sl it it ceb ro it en en hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat pl fr hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl it sl nb hbs_lat hbs_lat sl sl hbs_lat sl hbs_lat fr hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat it en ro io en cs hbs_lat sk hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat nl fi hbs_lat fi en cs it ceb hbs_lat lt it hu sl it sv hbs_lat pl bo en en en it sl en it hbs_lat hbs_lat la hbs_lat hbs_lat lt lt fi hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en en sl fi sv hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt en en ceb hbs_lat hbs_lat eo en hbs_lat sl hu en it en it sl sl hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hu hu hbs_lat en hbs_lat cs cs hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat en sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat en es de id sl sk en sv hbs_lat hbs_lat en hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat it en en en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat it hbs_lat sk ro hbs_lat lt sl lt hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat en sk sl en de hbs_lat en de en hbs_lat sl en sl hbs_lat hbs_lat en sk pt id it en nl sl hbs_lat it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en lt en sl da en de pl cs cs sv en pt hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat es sl en it lt sl sl hbs_lat hbs_lat en it en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat eo sk en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hbs_lat nl pl hbs_lat sl hbs_lat fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2019. április 10.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Čaporice falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Triljhez tartozik.
Splittől légvonalban 25, közúton 38 km-re északkeletre, Sinjtől légvonalban 14, közúton 16 km-re délkeletre, községközpontjától 3 km-re délre a dalmát Zagora területén, Cetina szurdokának keleti partja felett, a 60-as számú főút mentén fekszik.
A régészeti leletek tanúsága szerint területe már az ókorban is lakott volt, ezt bizonyítja a határában található illír várrom. A település első írásos említése a Poljicai statutumban 1482. február 14-én történt, amikor Duje Papalić poljicai gróf első ízben jegyzi fel Poljica határait. Bizonyos azonban, hogy a település ennél már sokkal korábban is létezett. A török a 16. század elején szállta meg ezt a területet és uralma közel kétszáz évig tartott. A Kamešnica környéki falvakat a velencei uralom első éveiben 1691 után telepítették be Boszniából és Hercegovinából érkezett keresztény lakossággal. Az 1699-es karlócai béke értelmében török kézen maradt. Az 1718-ban megkötött pozsareváci béke azonban az új határt már a Kamešnica-hegységnél húzta meg, így a település végleg felszabadult. 1709-ben az egyházlátogatás során Cupilli érsek feljegyzi, hogy a čaporiceiek új templom építésébe kezdtek. Az egyházi átszervezés során 1732-ben az újonnan alapított ugljanei plébánia része lett. A velencei uralomnak 1797-ben vége szakadt és osztrák csapatok vonultak be Dalmáciába. 1806-ban az osztrákokat legyőző franciák uralma alá került, de Napóleon lipcsei veresége után 1813-ban újra az osztrákoké lett. 1826-ban megalapították az önálló čaporicei plébániát, a plébániaházat 1860-ban építették. A településnek 1857-ben 395, 1910-ben 599 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A háború után a szocialista Jugoszláviához került. 1991 óta a független Horvátországhoz tartozik. Az 1990-es évek óta lakossága folyamatosan csökkent. 2011-ben a településnek 389 lakosa volt.
Szent Rókus tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma mai formájában 1924-ben épült a régi plébániatemplom helyén. A bejárat feletti tábla a régi templomról került át ide rajta az építés kezdetének (1728) és befejezésének (1733) dátumával. 1898-ban a cetinai régiót nagy földrengés rázta meg, melyben számos templom, köztük a čaporicei is megrongálódott. Az újjáépítési munkálatok Žiška plébános idejében fejeződtek be, aki maga is jelentősen hozzájárult a költségekhez, mely során a régi épületet megnagyobbították. A templom mai formájában latin kereszt alaprajzú, a kereszthajók metszéspontjában kupola borítja. A hosszanti hajó 15,50 méter, a kereszthajó 13 méter hosszú. A pengefalú harangtorony a homlokzat felett áll benne két haranggal, a bejárat felett rozetta látható. Később a homlokzat mellé három emelet magas, különálló harangtornyot építettek, a harangok szintjén dupla ívelt nyílásokkal, felül piramis záródással. A templomban eredetileg három oltár volt, de ma már csak a főoltár található, mivel 1972-ben a mellékoltárokat eltávolították. A falba épített talapzaton Szűz Mária és a Jézusról nevezett Szent Teréz szobrai láthatók. A templom egy régi fakeresztet őriz, mely a spliti Santa Maria de Taurello bencés kolostorból származik.
A főút mellett áll a kis Szent Antal úti kápolna, melyet 1847-ben építettek faragott kövekből, de a főút építése során át kellett helyezni az út túloldalára. A csúcsíves ablak alatt a „Za zdravlje putnika” (Az utazók épségéért) felirat jelzi építésének célját. Egy Páduai Szent Antal-szobor található benne karján a kis Jézussal.
A falu belterületétől délre, a 60-as főút mellett található Trilj község 2009-ben kialakított 26,65 hektáros gazdasági övezete, mely ipari és kereskedelmi vállalkozásoknak nyújt befektetési lehetőségeket.
A településen a trilji alapiskola négyosztályos kihelyezett tagozata működik.
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2016. július 13.)
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
A split-makarskai érsekség honlapja (horvátul)
Trilj város hivatalos oldala (horvátul)
Trilj turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Čaporice&oldid=21170333”
Fotó nélküli Horvát település infoboxot tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2019. április 10., 16:32
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.