hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu de hu fr de hu hu ceb hu en hu fr hu ms hu en hu hu hu hu hu hu hu zh hu gl hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu cs en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Rozgony (szlovákul: Rozhanovce) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-vidéki járásában.
Mikuláš Dzurinda szlovák miniszterelnök Rozgonyban
A Wikimédia Commons tartalmaz Rozgony témájú médiaállományokat.
A rozgonyi csata ábrázolása a Képes krónikában. A Kassát jelképező vár előtt, fehér lovon ülő Károly Róbert kezében Anjou-címeres pajzzsal párviadalt vív valakivel, valószínűleg Amadé egyik fiával.
Kassától 8 km-re északkeletre, a Tarca-folyó bal oldalán.
Írásban 1270-ben „Ruzgun” néven említik először: ekkor V. István király a falut más birtokokkal együtt a Fejér megyéből származó Básztélyi család tagjának, László herceg főpohárnok mesterének, Reinold magiszternek adta. Ők a 14. század első felében már Rozgonyiaknak nevezték magukat, és a család ezen a néven emelkedett a 15. századi magyar arisztokrácia élvonalába.
1312. június 15-én határában verte le Károly Róbert Aba Amadé fiainak Csák Máté segítette seregét (lásd: rozgonyi csata).
A pápai tizedjegyzék szerint már 1332-ben volt temploma. Ez idő tájt közepes jelentőségű falunak számított, évi átlag 15 garas pápai tizeddel (összehasonlításképpen: Kassa: 552, Gönc 107, Szepsi 96, Szikszó: 49 garas).
1363-ban két faluként – Kis- és Nagyrozgony – említik. 1427-ben 44 portát számláltak a településen, melyből Rozgonyi János 25, Rozgonyi György 10, az egri püspökség 9 portával rendelkezett. Portánként 5 személlyel számolva ez mintegy 220 lakost jelent. Kisrozgonynak 6 portája volt Rozgonyi János birtokában. A 16. századtól Kisrozgonyt már nem említik. 1553-ban Rozgonynak 23 portája volt. 1598-ban 72 ház állt a településen. 1746-ban vegyes szlovák-magyar lakosságú falu volt; lakosainak többsége katolikus.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „ROZGONY. Roszonovecz. Tót falu Abaúj Várm. földes Urai Sós, és több Uraságok, lakosai külömbfélék, vidékje nevezetes; fekszik Felső-Olcsvához közel, mellynek filiája; határja ha jól míveltetik, elég jól termő; vagyonnyai külömbfélék, és középszerűek.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában már szlovák faluként említették: „Rozgony, (Roschanovec), tót falu, Abauj vgyében, a Tarcza völgyében, ut. p. Kassához 1 1/4 órányira: 1027 r. kath., 66 evang., 50 ref., 230 zsidó lak. Kath. fil. templom. Synagóga. – Szántófölde sok, s trágya után jól fizet; rétjei kétszer kaszálhatók; erdeje elég; vizimalma van. Itt verte meg tökéletesen I. Károly az elhatalmasodott Trencsényi Mátét 1312-ben junius 15-én, sokat tevén e győzelemre az itteni bátran viaskodó szepesi nemesség, s a 16 szepesi városok serege. A réteken maig is látszanak sánczok nyomai, s a szántóföldeken fegyvereket, régi hadi készületeket gyakran találnak. F. u. Van Dernath, István, gr. Keresztesy, Csányi, Kenessey, Vouvermans, Desseöffy, Klestinszky, Kelcz, Melczer, Lánczy, Zombory, Hreblay.”[3]
Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Rozgony, mely körjegyzőség székhelye, 154 házzal, 1070 tótajku lakossal bir. Posta helyben van, táviróállomása Kassa. Kelcz Andor földbirtokos csinos régi nemesi kúriáját, mely szép parkban áll, Kelcz Zsigmond építtette a mult század közepe táján. A faluban 20 lóerőre berendezett szeszgyár is működik.”[4]
A trianoni diktátumig Abaúj-Torna vármegye Kassai járásához tartozott.
1880-ban 927-en lakták, ebből 793 szlovák és 50 magyar anyanyelvű.
1890-ben 1070 lakosából 965 szlovák és 51 magyar anyanyelvű volt.
1900-ban 1063-en lakták: 820 szlovák és 152 magyar anyanyelvű.
1910-ben 1021-en lakták, ebből 803 szlovák és 121 magyar anyanyelvű.
1921-ben 1057 lakosából 943 csehszlovák és 56 magyar volt.
1930-ban 1133-an lakták, ebből 1081 csehszlovák és 12 magyar.
1991-ben 2023 lakosából 1904 szlovák és 4 magyar volt.
2001-ben 2062 lakosából 1998 szlovák és 5 magyar volt.
2011-ben 2255 lakosából 2062 szlovák és 7 magyar.
Itt született 1838-ban Horovitz Lipót festőművész.
Itt hunyt el 1312-ben Szép Aba Csák Máté egyik familiárisa és seregvezére.
Itt bérelt birtokot Kerényi Frigyes (1822-1852) költő, műfordító, ügyvéd.
Itt szolgált Filepszállási Gergely (17. század) református lelkész, imaszerző.
A Szent Kereszt Felmagasztalása római katolikus templom 1770-ben épült. 1860-ban, 1882-ben, 1904 és 1975-ben renoválták.
A Hétfájdalmú Szűzanya római katolikus templom 1991 és 1994 között épült.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
↑ Magyarország vármegyéi és városai. mek.oszk.hu, Hiba: Érvénytelen idő. (Hozzáférés: 2018. május 26.)
Kristó Gyula: A rozgonyi csata. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1978. ISBN 963 05 1461 3
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Rozgony&oldid=24476942”
Utoljára szerkesztve 2021. december 16., 10:14-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. december 16., 10:14
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.