hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu de hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu de de de hu de de hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu de de de hu hu hu de de de de de hu hu de de hu hu hu de hu hu hu de hu hu de hu hu hu hu hu hu hu de de hu hu de hu hu hu de de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru de en en en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ru bg ca hbs_lat de eo es eu fi fr he hbs_lat id it ja nl nb nb pl ro ru en hbs_lat sk sv fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Esterházyak témájú médiaállományokat.
A család fraknói hercegi ágának birodalmi címere a kőszegi vár falán
Az Esterházy család (más írásmóddal Eszterházy, latinul: Familia Estoras), a Salamon nemzetségből eredő hercegi és grófi ranggal rendelkező régi magyar főnemesi család, amely a 17. századtól meghatározó szereppel bírt a magyar történelem során. A család tagjai olyan magas rangú személyek voltak mint Esterházy Miklós és Esterházy Pál nádorok, Esterházy Imre esztergomi érsek, Esterházy József országbíró, Esterházy „Fényes” Miklós József, aki többek között Joseph Haydn mecénása is volt, továbbá Esterházy Pál Antal a király személye körüli miniszter 1848-ban a Batthyány-kormányban, valamint Esterházy Móric magyar miniszterelnök és Esterházy Péter Kossuth-díjas magyar író is.
Az Esterházyaknak három fő ágát és négy további mellékágát különböztetjük meg. A három fő ág a fraknói, a cseszneki és a zólyomi. Előbbi két alágra, a tataira és cseklészire, míg a harmadik főága az idősebb és az erdélyi alágra oszlik. A család számos birtoka és kastélya közül a legismertebbek a kismartoni kastély és a fraknói vár (ma mindkettő Ausztria), továbbá a csákvári kastély, a tatai kastély és a „Magyar Versailles” névvel illetett fertődi kastély.
4 A család nevesebb tagjai
A család első ismert őse, Mokud neve 1186-ban fordul elő mint királyi pristaldus. A későbbi leszármazottak közül többet is említenek, mint például 1239-ben alsó-hiadaljaföldi Syrak, Tivadar, Miklós és Izsák, 1242-ben salamonfalubeli Pósa, Miklós, Mihály, György és Roth, 1248-ban Farkas, Jakab, Péter, Benedek és Pál testvérek. Utóbbiak az említett évben örökös nélkül meghalt rokonuk, Vitalis (Becse fia) salamoni és vatai birtokain osztoztak Miklóssal. Később 1287-ben két testvér, János és István neve fordul elő mint vathai birtokosoké. Egy 1324-es okiraton is több salamoni nemes neve található. Ők (János, Tamás, Tonk, György és János) a Salamon nemzetség legősibb, oklevélben is elismert tagjai. Mivel sok éves távlatról beszélünk, több feltételezés is napvilágot látott. Így báró Mednyánszky Alajos az Esterházy család első ősének Salamont tartja, akinek két fia, Péter és Illés egy 1238-as okiratban szerepel, ahol apjuk birtokain osztoznak. Ezen állítás szerint Péter az Esterházy családot, míg Illés az Illésházy családot alapította. A község, ahonnan az Esterházy család a nevét vette, az általános tévhit szerint nem a mai Fertőddel (régi nevén: Eszterháza) áll kapcsolatban, hanem a szlovákiai Illésházával (régi nevén: Esterháza). A középkor alatt többféle említése is előfordul e család nevének, többek között Estoras, vagy Zerházy, melyek más-más hangfejlődés szerint jöttek létre. Az Esterházy család a 16. századtól kezd „felemelkedni". Ebben az időben élt Ferenc (1533 körül–1604),[1][2] Pozsony vármegye alispánja. Ő használta először a galántai előnevet édesanyjától, Bessenyei Ilonától örökölt galántai birtokai révén. Ferenc apja, Benedek (†1553 előtt)[1] volt az első a családban, aki az Esterházy nevet használta.
E családnak három fő- és több mellékága is van. Először Esterházy Ferenc fiai által vált több ágra. Miklós a fraknói ágat, Dániel a cseszneki ágat, Pál (1587–1645)[1][3] pedig a zólyomi ágat alapította. A család különböző ágai különböző címeket és jogokat kaptak. Így a fraknói ág tatai alága hercegi, a cseklészi alága, a cseszneki és a zólyomi ág grófi rangban állt. A főágak közül a cseszneki szintén két alágra oszlik, mégpedig az idősebb és az erdélyi alágra.
Esterházy Miklós (1583–1645) ∞ Nyáry Krisztina
Esterházy I. Pál galántai herceg (1635–1713) ∞ (1.) Esterházy Orsolya (2.) Thököly Éva
(1.) Esterházy I. Mihály galántai herceg (1671–1721) ∞ Anna Margherita di Tizzoni Blandrata
(2.) Esterházy József Antal galántai herceg (1688–1721) ∞ Maria Octavia von Gilleis
Esterházy II. Pál Antal galántai herceg (1711–1762) ∞ Maria Anna Louisa Lunatti-Visconti
Esterházy I. Miklós József galántai herceg (1714–1790) ∞ Marie Elisabeth von Weissenwolff
Esterházy Pál I. Antal galántai herceg (1738–1794) ∞ Monyorókeréki és monoszlói Erdődy Mária Terézia
Esterházy II. Miklós Ferdinánd galántai herceg (1765–1833) ∞ Maria Josepha von und zu Liechtenstein
Esterházy III. Pál Antal galántai herceg (1786–1866) ∞ Maria Theresia von Thurn und Taxis
Esterházy III. Miklós Pál Károly galántai herceg (1817–1894) ∞ Sarah Frederica Child-Villiers
Esterházy IV. Pál Antal Miklós galántai herceg (1843–1898) ∞ Maria von und zu Trauttmansdorff-Weinsberg
Esterházy IV. Miklós Pál Antal Mária galántai herceg (1869–1920) ∞ Ciráki és dénesfalvi Cziráky Margit
Esterházy V. Pál Mária Lajos Antal (1901–1989) ∞ Ottrubay Melinda
A család nevesebb tagjai[szerkesztés]
Megjegyzés: a nevek az Eszterházy írásmóddal is előfordulnak!
Esterházy Antal kuruc tábornagy
Esterházy Pál és apja, Miklós 1916-ban
Esterházy Alajos (1780–1868) kamarás, alezredes és mecénás, Esterházy Johanna hárfás férje
Esterházy Antal (1676–1722) kuruc tábornagy
Esterházy Antal herceg (1738–1794)
Esterházy Bálint József (1705–1743)
Esterházy Bálint Miklós (1740–1806)
Esterházy Ferenc (1641–1683) semptei főkapitány, somogyi főispán
Esterházy Ferenc (1683–1754) tárnokmester
Esterházy Imre Gábor (1689–1763) galántai gróf, nyitrai püspök
Esterházy János (1610–1690) gróf, galántai, a Cseszneki vár kapitánya
Esterházy József (1682–1748) galántai gróf, országbíró
Esterházy József (?–1759) galántai gróf, vezérőrnagy
Esterházy József (1760–1830?) galántai gróf, főispán, főajtónálló
Eszterházy Károly (1725–1799) galántai gróf, egri püspök
Esterházy Márton (1956–) magyar válogatott labdarúgó, csatár
Esterházy Mátyás (1919–1998) galántai és fraknói gróf
Esterházy Mihály (1783–1874) főrend
Esterházy Mihály (politikus, 1853–1906) gróf, országgyűlési képviselő, az IBUSZ alapító elnöke, fényképész
Esterházy Mihály (politikus, 1884–1933) országgyűlési képviselő
Esterházy Miklós (1765–1833) herceg
Esterházy Miklós Antal (1655–1695) tinnini címzetes püspök, királyi tanácsos
Esterházy Péter író (Szilágyi Lenke felvétele)
Esterházy Miklós Antal (1851–1935)
Esterházy Miklós Pál (1869–1920)
Esterházy Miklós József (1839–1897)
Esterházy Miklós Móric (1855–1925)
Esterházy Móric (1881–1960) Magyarország miniszterelnöke, 1917 (lásd: Esterházy-kormány!)
Esterházy Nepomuk János (1754–1840), Veszprém vármegye főispánja
Esterházy Péter (1950–2016) író
Esterházy Sándor (1809–1867) császári katonatiszt, a magyar honvédség tábornoka, majd ismét császári főtiszt
Esterházy Zsigmond (1626–1691) lovassági parancsnok, verebélyi kapitány, a jászkunok főkapitánya, magyar királyi tanácsos, császári kamarás
Fraknó (Forchtenstein) vára ma is a család tulajdona
Bővebben: Esterházy-kastély (egyértelműsítő lap)
Az Esterházy család különleges és egyedi kastélyokat építtetett Magyarországon, ehhez a leghíresebb építészeket és építőmestereket alkalmazták.
A teljesség igénye nélkül:
Ábrahám, Pozsony vármegye (mára már nyoma sincs)
Esterházy-kastély, Eszterháza (ma Fertőd), Sopron vármegye
Feketevár vára, Feketevár, Alsó-Ausztria
Esterházy-kastély, Tata, Komárom vármegye
↑ a b c Magyar nagylexikon  VII. (Ed–Fe). Főszerk. Rostás Sándor, Szlávik Tamás. Budapest: Magyar Nagylexikon. 1998.  494–495. o. ISBN 963-85773-5-5
↑ Adatlapja a Petőfi Irodalmi Múzeum (PIM) adatbázisában
↑ Adatlapja a Petőfi Irodalmi Múzeum (PIM) adatbázisában
↑ Martí Tibor: Gróf Esterházy László (1626-1652) - Fejezetek egy arisztokrata családtörténetéhez.
Révai nagy lexikona VI. kötet (Duc–Etele). Budapest: Révai Testvérek Irodalmi Intézet Részvénytársaság. 1912.
Révai nagy lexikona XX. kötet (kiegészítés: Bér–Zsolt). Budapest: Révai Testvérek Irodalmi Intézet Részvénytársaság. 1927.
Révai új lexikona VI. (E–Fei). Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 2000. ISBN 963-927-226-4
Kunt Gergely – Viskolcz Noémi 2020: Fejezetek az Esterházy hercegi család levéltárának kutatástör ténetéből (1847‒1945). Turul 93/2.
2017 Az Esterházyak fraknói ifjabb ága. Szenc.
Pálffy Géza 2009: Pozsony megyéből a Magyar Királyság élére – Karrierlehetőségek a magyar arisztokráciában a 16–17. század fordulóján. Századok 143/4, 853–882.
Dóka Klára 2008: Lévai nemesek az Esterházy család birtoklása idején. In: Memoria Rerum – Tanulmányok Bán Péter tiszteletére
Fülöp Éva 2005: Adatok az Esterházy család ifjabb fraknói grófi ága levéltárának történetéhez. Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Levéltára Évkönyvei 14, 62-83.
Monok István 2005 (szerk.): Kék vér, fekete tinta
Bakács István 1956: Az Esterházy-család hercegi ágának levéltára. Levéltári alapleltárak 2. Budapest.
Sarlay Soma 1940: Az Esterházy család múltjából, Turul, 1940
Bubics Zsigmond 1894: Az Esterházy-család története, Budapest
Ormós Zsigmond 1865: A herczeg Esterházy képtár műtörténelmi leírása, Pest
A Wikimédia Commons tartalmaz Esterházy család témájú médiaállományokat.
https://web.archive.org/web/20080622093737/http://www.schloss-esterhazy.at/lmhist_fuerst+M549484c96a0.html Az Esterházy hercegek nemzetségfája
https://web.archive.org/web/20090830212908/http://www.esterhazy.at/hu/naturspur/index.htm Lakompaki Esterházy kastély
Arisztokrácia, művészetek, mecenatúra. Az Esterházy-család. A 2004. április 22-23-án megtartott konferencia előadásai; szerk. Czoma László; Helikon Kastélymúzeum, Keszthely, 2005 (Kastélykonferenciák)
"Fényes palotákban, ékes kőfalokban". Tanulmányok az Esterházy családról; szerk. Maczák Ibolya; WZ Könyvek, Bp., 2009 (A források tükrében)
Az Esterházy család és a magyarországi művelődés : képek és szövegek a XVII-XIX. századból; vál., szerk., előszó Knapp Éva, Tüskés Gábor; MTA BTK, Bp., 2013
Berényi László: Esterházyak. Egy ezeréves család történetei, 1-2.; EKKF, Fertőd, 2014
Griff karddal és rózsával. Az Esterházy család története. Tudományos előadás-sorozat az Esterházy család történetéről. Tata, 1998–2007; szerk. Fülöp Éva Mária, Gyüszi László, Schmidtmayer Csaba; Önkormányzat, Tata, 2014 (Annales Tataienses)
Horváth Hilda: Nemzeti kincstárunk. Az Esterházy hercegi kincstár 20. századi története; Iparművészeti Múzeum, Bp., 2014
Monok István–Zvara Edina: Esterhasiana Biblioteca. A gyűjtemény története és könyvanyagának rekonstrukciója; MTA KIK–Kossuth, Bp., 2020 (Esterhazyana)
A fertődi kastély kertje
A fertődi kastély kivilágítva
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Esterházy_család&oldid=25055649”
Pozsony vármegyei nemesi családok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 29., 06:54
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.