hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu oc hu de hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu ca en hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu de hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu en hu hu en cs de hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu la es hu hu hu hu hu fr it hu hu hu hu hu hu it hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu fr hu hu eo hu hu hu hu sv hu en hu hu hu et hu hu eo hu hu hu hu de hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es en es fr ca hu en cs de hu hu hu hu hu en es hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en cs hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat fr pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1097 Budapest, Fék utca 3.
Budapest-Kelenföld vasútállomás (Rajka vasútállomás, Budapest–Hegyeshalom–Rajka-vasútvonal)
Budapest-Keleti pályaudvar (Budapest-Keleti pályaudvar, Budapest–Hegyeshalom–Rajka-vasútvonal)
Soroksári út vasútállomás (Kelebia vasútállomás, Budapest–Kunszentmiklós-Tass–Kelebia-vasútvonal)
A Wikimédia Commons tartalmaz Ferencváros vasútállomás témájú médiaállományokat.
Ferencváros vasútállomás[1] vasútforgalom és elfoglalt területnagyság alapján egyaránt Magyarország legnagyobb állomása. Középponti szerepe az Összekötő vasúti híd megépítése során alakult ki, ugyanis ezen a hídon keresztül halad át Magyarország keleti és nyugati országrésze közötti vasútforgalom mintegy 90%-a.
A pályaudvar a Körvasút és a Budapest–Hegyeshalom–Bécs, valamint a Budapest–Kelebia-vasútvonal közbenső állomása. Forgalmának nagyobb részét viszont még a mai napig is a budapesti pályaudvarokat és állomásokat összekötő körvasúton bonyolódó teherforgalom teszi ki.
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Az 1870-es évek végén Budapesten már három nagy fejpályaudvar működött: az Osztrák Államvasút Társaság (OÁVT) Nyugati, a MÁV Losonci (később Józsefvárosi) és a Déli Vasút Budai (ma Déli) pályaudvarai, azonban azokat nem kötötte össze vágány, kivéve egyetlen kapcsolatot, amely az OÁVT Kőbánya-Teher vasútállomását kötötte össze az Északi Vasút Kőbánya felső vasútállomásával. A vágány ma is létezik, ez az úgynevezett Királyvágány.
A MÁV által szorgalmazott és épített összekötővágányok első szakaszát 1877-1878 között helyezték üzembe. Az első szakasz 19 km hosszú vágánya az ekkorra felépült Összekötő vasúti hídon keresztül Kőbánya felsőt kötötte össze Kelenfölddel. Ennek az összekötő vágánynak a részeként épült meg Ferencváros állomás.
Már az első kapcsolódó vonalak előrevetítették Ferencváros állomás teherforgalomban betöltött jövőbeli szerepét. Megépült a Dunapart teherpályaudvaron át a Fővámház magasságáig vezető vágány, amelyen keresztül a vidékről, főleg az Alföldről származó élelmet szállították a Központi Vásárcsarnokba, ellátva az egyre nagyobb lélekszámú Budapestet.
Ezzel egy időben megépült a Kőbánya-Hizlaló vasútállomáson keresztül Szentlőrinc átrakó állomásig (amely nem azonos a mai Pestszentlőrinc, sem a baranya megyei Szentlőrinc állomással) vezető vágányt.
1882 végére megépült a MÁV által épített Pest-Zimony vasútvonal, amelynek kezdő szakasza eleinte a Dunapart teherpályaudvarról indult ki, amelyet a fent említett mellékvágány kötött össze Ferencvárossal.
1889-ben összesen 23 km vágány épült Ferencváros és Józsefváros, Kőbánya felső, valamint az 1884-ben elkészült az új Központi pályaudvar (a jelenlegi Keleti pályaudvar) között. Az 1891-92-es években a helyezték üzembe Ferencváros–Marhavásártér és Ferencváros–Sertéshizlaló között vágányokat.
Tulajdonképpen már 1900 végén befejezték, de csak 1902-ben helyezték forgalomba Ferencváros rendező pályaudvarról kiágazó, 1,5 km hosszú, a IX. kerületi bikaréti sertésvásártelepig haladó vágányt. A vonal mentén állomás létesült Sertésvásártér néven. A vonal építését, de csak később 1902-ben vették ténylegesen használatba.
Az 1900-as évektől az ugrásszerűen megnövekedett teherforgalom részére a pályaudvart a déli irányban, a régi gubacsi puszták felé bővítették, építették tovább. Először a mai Nyugati rendező épült meg, keleti oldalában egy gurítódombbal, nyugati oldalában vasúti kocsijavító műhelyekkel.
1950-1954 között felépült a Keleti rendező, az új, korszerűnek számító fékezőelemes gurítódombbal.[2][3]
Az 1980-as évek végétől kezdve a Ferencváros körül korábban kiépített kiszolgáló vágányokat elbontották, mivel a vágóhidakat, valamint a vágóhidak melléktermékeire épülő iparokat felszámolták, legfőképp azért, mert az eredetileg a város szélére épült vágóhidakat és gyárakat napjainkra a város körbenőtte.
A ferencvárosi rendező pályaudvar légi fotón
Ferencvárost a pályaudvartól keletre lévő vágányok Józsefvárost, Keleti pályaudvart, Kőbánya felsőt és Kőbánya-Kispestet kötik össze. Magyarországon egyedülálló módon itt fut hat nyíltvonali vágány egymás mellett. A nyugatra lévő vágányok Kelenföld állomást kötik össze a pályaudvarral az Összekötő vasúti hídon át. Déli irányban a Budapest–Kunszentmiklós-Tass–Kelebia-vasútvonal indul, Soroksári út állomásig két vágánnyal.
A pályaudvarba becsatlakozott még egy vonal, a Kis-Burma is. Ferencváros - Nyugati rendező végéről indult, a Nagykőrösi út (mai M5-ös autópálya bevezető szakasz) vonalán. Itt elérte a Cséry-féle szemétvasutat (későbbi 51-es villamos) és azzal párhuzamosan haladt egy darabon, majd a Nagykőrösi útról letérve Soroksár állomás északi végén csatlakozott be a 150-es vonalba.
M28 1006 a ferencvárosi fűtőházban
Ferencváros első vágányai a Kőbánya felső és Kelenföld közötti vonallal párhuzamosan épültek ki. Ezekből ma már 19 vágány létezik, mindegyik forgalom alatt áll. A hátsó vágányok közül többet a síktolatásos elegyrendezéshez használnak.
A pályaudvaron egy emelt szigetperon van a III. és IV. átmenő fővágányok között, valamint egy alacsony oldalperon a II. vágány mellett. A peronokat szintben, a vágányokon létesített átjárókon lehet megközelíteni. A peronok keleti végén felüljáró is épült, azonban elsősorban nem az utasok, hanem a pályaudvaron dolgozók számára.
Ezeken a vágányokon túl épült ki a vontatási telep, fordítókoronggal. Jelenleg két mozdonyszín áll: egy a dízel- és egy a villanymozdonyok számára.
A mozdonyszín mögött terül el a ferencvárosi rendező pályaudvar több mint 80 vágány kapacitással, amelyek nagyobb része ma is üzemben van. Jelenleg csak egy gurítódomb üzemel, a megcsappant teherforgalom miatt a korábbihoz képest kevesebb műszakban működik.
A rendező pályaudvar vágányai fogják közre a központi szertárat, azonban az átalakuló MÁV csoportok alkatrész, ruha és egyéb termékek beszerzése más módon fog történni, jelentősége emiatt lecsökkent.
A BKV Ferencvárosi kocsiszínje rendelkezik összekötővágánnyal Ferencváros felé, például ezen a vágányon tolták be a vasúti kocsikon érkező Combino villamos szerelvényeket.
Budapest-Keleti → Ferencváros → Budapest-Kelenföld → Biatorbágy → Bicske alsó → Bicske → Alsógalla → Tatabánya → Tóvároskert → Tata → Komárom → Ács → (Nagyszentjános → Győrszentiván →) Győr-Gyárváros → Győr
Napi 3-5 Győr felé
Kőbánya-Kispest – Ferencváros – Budapest-Kelenföld – Albertfalva – Budafok – Kastélypark – Tétényliget – Érd alsó – Tárnok – Martonvásár (hétköznap 1-2 tovább – Baracska – Kápolnásnyék)
Kőbánya-Kispest – Ferencváros – Budapest-Kelenföld – Budafok – Budatétény – Barosstelep – Érdliget – Érd felső – Tárnok – Martonvásár – Baracska – Kápolnásnyék – Velence – Gárdony – Agárd – Székesfehérvár
Székesfehérvár → Dinnyés → Agárd → Gárdony → Velencefürdő → Velence → Kápolnásnyék → Pettend → Baracska → Martonvásár → Tárnok → Érd felső → Érdliget → Barosstelep → Budatétény → Budafok → Budapest-Kelenföld → Ferencváros → Kőbánya-Kispest
Kora reggel 2 Budapest felé
Hegyeshalom → Levél → Mosonmagyaróvár → Kimle-Károlyháza → Lébény-Mosonszentmiklós → Öttevény → Abda → Győr → Győr-Gyárváros → Győrszentiván → Nagyszentjános → Ács → Komárom → Szőny → Almásfüzitő felső → Almásfüzitő → Tata → Tóvároskert → Vértesszőlős → Tatabánya → Alsógalla → Budapest-Kelenföld → Ferencváros → Budapest-Keleti
Munkanapokon napi 2 Budapest felé
Wien Hauptbahnhof (Bécs) – Hegyeshalom – Mosonmagyaróvár – Győr – Tatabánya – Budapest-Kelenföld – Ferencváros – Budapest-Keleti – Szolnok (közvetlen kocsikkal Kolozsvárra) – Békéscsaba – Lőkösháza – Curtici (Kürtös) – Arad (Arad) – Deva (Déva) – Simeria (Piski) – Alba Iulia (Gyulafehérvár) (← Coșlariu (Koslárd)) – Blaj (Balázsfalva) – Mediaș (Medgyes) – Sighișoara (Segesvár) – Brașov (Brassó) – Predeal (Predeál) – Sinaia – Ploiești Vest – București Nord
Szombathely → Sárvár → Celldömölk → Mezőlak → Pápa → Vaszar → Szerecseny → Gyömöre-Tét → Győrszabadhegy → Győr → Komárom → Tata → Tatabánya → Bicske → Budapest-Kelenföld → Ferencváros → Budapest-Keleti
Vasárnap 1 Budapest felé
Győr → Komárom → Tata → Tatabánya → Bicske → Budapest-Kelenföld → (Ferencváros →) Budapest-Keleti
Vasárnap 1 Budapest felé
Egy RoLa vonat indulásra készen Ferencváros állomáson
Az állomáson a Budapest–Kunszentmiklós-Tass–Kelebia-vasútvonal személyvonatai, a Székesfehérvár és Kőbánya-Kispest között közlekedő gyorsított személyvonatok és a tárnoki személyvonatok állnak meg, valamint nyári időszakban egy-két, a Balaton felé közlekedő távolsági fürdővonat áll meg, melyek közül az egyik Záhonyból Tapolcára közlekedik.
Rendező pályaudvari szerepe miatt éjjel-nappal, az év minden időszakában jelentős a teherforgalom. Naponta átlagosan (adat) tehervonat közlekedik le, viszont a 2008-ban kirobbant gazdasági világválság következtében volt olyan nap, amikor a pályaudvar külső része teljesen üres volt.
Éjszakai autóbusz: 901, 918
Vonat:  G10   S36   G43  gyorsvonat
↑ A Földrajzinév-bizottság 57/555. határozata alapján
↑ Az ország szíve: Ferencváros, avagy merre mehetnek a délegyházi vonatok? - www.innoteka.hu, 2018, április
↑ Ha a 201-es váltó mesélni tudna - Indóház Online, 2015.04.05.
Ferencváros vasútállomás [5510025] szolgálati hely adatai. Kapella 2. Vasúti Pályakapacitás-elosztó Kft.
Ferencváros. utas.hu. Közlekedéstudományi Intézet. (Hozzáférés: 2022. január 21.)
Ferencváros. Magyarország vasútállomásai és vasúti megállóhelyei. vasutallomasok.hu. (Hozzáférés: 2022. január 21.)
Magyar vasúttörténet. Budapest: Közdok. 1996. ISBN 963-552-314-9
1-es vonal (Budapest – Hegyeshalom – Rajka)
Budapest-Keleti – Ferencváros – Budapest-Kelenföld – Budaörs – Törökbálint – Biatorbágy – Herceghalom – Bicske alsó – Bicske – Szár – Szárliget – Alsógalla – Tatabánya – Vértesszőlős – Tóvároskert – Tata – Almásfüzitő – Almásfüzitő felső – Szőny – Komárom – Ács – Nagyszentjános – Győrszentiván – Győr-Gyárváros – Győr – Abda – Öttevény – Lébény-Mosonszentmiklós – Kimle-Károlyháza – Mosonmagyaróvár – Levél – Hegyeshalom
Hegyeshalom – Bezenye – Rajka
1a vonal (Újpest – Budapest-Kelenföld)
Újpest mh. – Angyalföld – Újpalota mh. – Kőbánya felső – Ferencváros – Budapest–Kelenföld
150-es vonal (Budapest – Kunszentmiklós-Tass – Kelebia)
(Budapest-Keleti –) Ferencváros – Soroksári út – Pesterzsébet – Soroksár – Dunaharaszti – Dunaharaszti alsó – Taksony – Dunavarsány – Délegyháza – Kiskunlacháza – Dömsöd – Kunszentmiklós-Tass – Bösztör – Szabadszállás – Fülöpszállás – Soltszentimre – Csengőd – Tabdi – Kiskőrös – Soltvadkert – Pirtói szőlők – Pirtó – Kiskunhalas – Balotaszállás – Kisszállás – Tompa – Kelebia (– Szabadka  Szerbia)
Ivo Andrić nemzetközi gyorsvonat
Budapest-Keleti  •  Ferencváros  •  Pesterzsébet  •  Kunszentmiklós-Tass  •  Bösztör  •  Szabadszállás  •  Fülöpszállás  •  Soltszentimre  •  Csengőd  •  Tabdi  •  Kiskőrös  •  Soltvadkert  •  Pirtói szőlők  •  Pirtó  •  Kiskunhalas  •  Balotaszállás  •  Kisszállás  •  Tompa  •  Kelebia  •  Subotica (Szabadka)
Ausztria / Románia felé
Bucureşti Nord → Lőkösháza  •  Békéscsaba  •  Szolnok  •  Budapest-Keleti  •  Ferencváros  •  Budapest-Kelenföld  •  Tatabánya  •  Győr  •  Mosonmagyaróvár  •  Hegyeshalom  •  Wien Hauptbahnhof (Bécs)
A MÁV honlapja, A GYSEV honlapja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ferencváros_vasútállomás&oldid=25298176”
Budapest IX. kerületének közlekedése
Wikidata koordinátákat használó lapok
Infobox mapframe OSM kapcsolat azonosítója nélkül a Wikidatán
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 21., 17:31
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.