hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu de hu es hu oc hu de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu pl hu pt de hu hu pl hu it hu pl tr de pt de en de eo eo hu eo id en de hu de nl nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu en hu cs hu en hu cs hu es hu cs nl es hu cs en es hu cs nl en hu da sv de id cs hu ko hu cs hu fi hu cs eo ja hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu de hu de hu sv en hu hu hu fr hu sv hu de hu en en hu hu hu fr hu de hu fr hu fr hu sv hu hu hu de hu de hu hu cs de hu eu cs hu hu nl cs hu hu fr cs pl hu fr cs hu hu pt cs cs hu fr da tr hu de cs ro hu de cs eu hu de cs hu hu fr cs hu hu oc cs hu hu fr cs hbs_lat hu fr cs hu hu fr cs sl hu fr cs hu hu en cs hu hu zh cs de hu fr cs hbs_lat hu de cs de hu fr da tr hu oc hu en cs de hu en hu en pt hu hu hu pl ro hu hu pt hu ro ro sv hu sk hu hu hu ro tr hu fr hu hu hu es en de ms pl fr hu en en id pl fr en hu ro fr eo hbs_lat nl ro sk cs hu en hu en hu hu ceb ro hu pam hu pl tr en fr ro fr ro hu hu hu hu hu hu pt hu it is ro hu hu hu ro ro fi sv tr hu hu fr sk hu ro ro ro hu hu hu ca hu pl ro ro it tr hu fr pl hu hu fr hu cs hu hu hu sv hu fr hu hu es en hu de ms fr pl hu ro fr hu hu en ro hu hbs_lat hu en ro hu en ro fr id pl en fr id eo pl en hu pl hu ro en fr en hbs_lat hu hu eo pl pl pl hbs_lat hu nl id es it ro hu hu ro sk hu hu en cs ro hu ro ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu fr ro hu en hu hu ro en ro ro en hu ro hu ro fr hbs_lat azb ro sl ro it en id id de ro da hu cs ro es ro it eo hu hu hu ro ro pt es ro ro en id hu en cs de hu hu cs hu hu es hu hu en hu en hu sah hu sah en hu hu hu hu hu hu en hu id es hu hu sah cs sah hu ro ro ro ro ro ro ro ro ro es en hu sah fr sah ro ro ro it de eo ro id da hu sah hu sah sl en ro it ro fr hu id pt hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cv an ar az bg hbs_lat ca id hbs_lat da de eo es et eu fa fi fr da gd lt he hbs_lat id it ja ka ko it it lt be ms nl nb nb pl pnb pt ro ru it hbs_lat en sk hbs_lat sv en tr fy ur ceb pl zh zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. augusztus 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
H á r o m s z é k
A Wikimédia Commons tartalmaz Kovászna megye témájú médiaállományokat.
Kovászna megye (románul: Județul Covasna) Erdély délkeleti részén helyezkedik el, a Kárpát-medence legkeletebbre fekvő megyéje. Szomszédos megyék: keleten Bákó megye (Bacău), Vrancea megye, Buzău megye (Bodza), északon Hargita megye, nyugaton és délen Brassó megye. Székhelye Sepsiszentgyörgy.
Kovászna megye Erdély délkeleti részén helyezkedik el, a 25°32' és 26°18' keleti hosszúságok, valamint a 45°32' és a 46°18' északi szélességek között.
Kovászna megye domborzati térképe
A megye legnagyobb részét a Brassói-medence északkeleti része és a Felső-háromszéki-medence foglalja el. Északi és keleti határain középmagas hegyek találhatók. A legmagasabb pont a Háromszéki-havasokban található 1777 méter magas Lakóca-tető, a legalacsonyabb pont az ágostonfalvi Olt-híd melletti erózió-bázis 468 méteres magassággal. A megye területének 44%-át erdő borítja.
Az északi hegységek nagy része vulkáni tevékenység során alakultak ki (zárójelben legmagasabb pontjuk): Déli-Hargita (1558 m), Csomád-hegység (1301 m), Nagy-Murgó (1016 m). Keleti hegységek: Répát-hegység, Nemere-hegység (1649 m), Háromszéki-havasok (1777 m), Bodzai-havasok (1479 m). A megye középső részén elterülő hegységek: Baróti-hegység (1017 m), Bodoki-hegység (1240 m).
Kovászna megye 10 legmagasabb hegycsúcsa
A megye két meghatározó folyóvize az Olt és a Feketeügy (az Olt legnagyobb mellékfolyója). A két legnagyobb állóvíz a 2 km hosszúságú Besenyői-tó és a 23 hektár területű Rétyi-tó.
A megye mérsékelt kontinentális éghajlatú (forró nyarak, hideg telek), évi átlaghőmérséklete 2-7 °C között változik. A megyeszékhelyen mért legalacsonyabb hőmérséklet -32 °C (1929. február 11.), a legmagasabb 37.8 °C (1951. augusztus 11.) 2005. február 6. és február 8. között kétszer is megdőlt a megyei hidegrekord. Február 8-án reggel Bodzafordulón -37 °C-ot mértek. A városban 1939-ben hozták létre a meteorológiai intézetet, a szakemberek szerint azóta nem mértek ilyen alacsony hőmérsékleti értéket a vidéken. Az évi csapadékmennyiség a megyében 500 és 1100 mm között változik.
A székelyföldi megyék etnikai térképe (1992 és 2002)
Kovászna megye lakossága 2007-ben 223 364 fő (1992-ben még 233 256 fő volt), melynek 50,1%-a városlakó. 122 település található a megye területén. A 2002-es népszámláláskor 222 449 volt a lakosság száma, ebből 73,79% magyar, 23,28% román és 2,68% cigány. Magyarok ennél nagyobb arányban csak Hargita megyében vannak. A népesség változása az utóbbi 150 évben (a megye mai területére számítva):[1][2]
A magyar nemzetiségűek aránya Kovászna megyében a 2011-es népszámlálás adatai szerint. Piros = Magyar többség 80% felett, narancssárga = magyar többség 50 - 79% között, citromsárga = magyar kisebbség 20% felett, szürke = magyar kisebbség 10% alatt.
A megyei tanács 31 tagból áll, a tanács elnökével együtt. A legutóbbi, 2012-es választásokkor Tamás Sándor az RMDSZ színeiben nyerte a tanácselnöki tisztségért folyó küzdelmet. A táblázatok a 2004-es , 2008-as illetve a 2012-es helyhatósági választások eredményeit mutatják:
Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ)
Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ)
Magyar Polgári Párt (MPP)
Háromszéki Román Pártok Szövetsége
Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ)
Erdélyi Magyar Néppárt (EMNP)
Magyar Polgári Párt (MPP)
Nemzeti Liberális Párt (PNL)
A legnagyobb települések a megyében (2011):[2]
Municípiumok, városok és községek
Sepsiszentgyörgy (Sfântu Gheorghe) (megyeszékhely)
Municípiumok, városok és községek településrészekkel
Felsőrákos (Racoșul de Sus)
Aldoboly (Dobolii de Jos)
Feldoboly (Dobolii de Sus)
Kisgyörgy Zoltán: Erdővidék (Sepsiszentgyörgy, 1973);
Kisgyörgy Zoltán: Barangolás Székelyföldön 3.: Kovászna megye (Pallas-Akadémia könyvkiadó, Csíkszereda, 2000);
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikája, Népszámlálási adatok 1850–2002 között
↑ a b Recensământul populației și locuitorilor 2011, Rezultate definitive: Tab8. Populaţia stabilă după etnie – judeţe, municipii, oraşe, comune. INS [Nemzeti Statisztikai Hivatal, végleges adatok]. (Hozzáférés: 2013. július 10.)
↑ Transindex - Kovászna megyei végeredmény, 2008. június 3. (Hozzáférés: 2014. január 21.)
↑ Kovászna Megye Tanácsa: Tanácsosok. [2014. február 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. január 21.)
↑ beosztott falvakkal együtt
Kovászna megye műemlék épületei
Arad • Argeș • Bákó • Beszterce‑Naszód • Bihar • Botoșani • Brăila • Brassó • Bukarest • Buzău • Călărași • Constanța • Dâmbovița • Dolj • Fehér • Galați • Giurgiu • Gorj • Hargita • Hunyad • Ialomița • Iași • Ilfov • Kolozs • Kovászna • Krassó‑Szörény • Maros • Máramaros • Mehedinți • Neamț • Olt • Prahova • Suceava • Szatmár • Szeben • Szilágy • Teleorman • Temes • Tulcea • Vâlcea • Vaslui • Vrancea
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kovászna_megye&oldid=24147365”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. augusztus 22., 14:15
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.