fr fr hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu ca hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu it hu fr hu hu hu hu hu hu hu gl hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu fr de cs eo cs hbs_lat ca hu eo nds hu hu hu af es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu fr fr fr en fr nds hu hu eo hu de hu hu hu pl hu fr id hu hu ceb en is pt fr nl es da ms la hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk de hu lt hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es fr hu fr fr hu hu hu hu hu hu fr tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu sl hu hu hu it hbs_lat tr hu hu hu it fr tr hu da hu de hu hbs_lat hu pl hu hu hu ms hu hu hu fr cs hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu en it fi hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en tr hu hu eo hu hbs_lat eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs cs cs pl en hu de hu hu hu hu hu hu is hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu es hu hu pl id hu es hu pl cs hu it hu hu hu hu hu cs hu fi nl hu cs hu fr hu en fr is es hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu pt is hu hu hu es es hu hu hbs_lat pl hu hu it eo hu hu hu pl hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu en fr ca hu hu pl en it hu es hu hu en en de fr en en hu sv fr hu hu fr fr hu hu it hu fi hu pl lt sv hu hu hu hu nb fr hu sv cs fr io fr hbs_lat hu en cs de hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat de eo fr he it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a településről szól. Hasonló címmel lásd még: Abod (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Abod témájú médiaállományokat.
Abod aprófalu Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, az Edelényi járásban, Edelénytől 14, Miskolctól 35 km-re északra.
Abod minden bizonnyal létező település volt már a 13. században is. Egy 1300-ban kelt oklevél említi először, Vyobud (Újabod) néven. A nevezett birtokot Torna vármegye ispánjának fia, Dénes adja el az Apc (Opuz) nembéli Dethmar fia Domokosnak. Abod nevét sokan a török eredetű, 'apa' jelentésű apa, aba főnévvel hozzák összefüggésbe. Szerintük az Abod név nem más, mint az Aba, Ab személynév kicsinyítő-becéző képzős származéka. Az Aba név ősi magyar nemzetséget takar: az Aba nemzetség Szent István korában a legtekintélyesebb és leggazdagabb család volt Abaúj, Sáros, Borsod és Heves vármegyében.
A 16. század közepén a települést már a Bebek család birtokában találjuk. A család birtokainak központja Szendrő, illetve a szendrői vár. Miután 1566-ban Bebek Györgytől - a vár megostromlásával - elvette jószágait a király, és Szendrő kincstári birtok lett, Abod a szendrői vár tartozékaként - a környező településekkel együtt - annak sorsában osztozott.
1576-ban a török kirabolta és felégette a falut, de ez nem jelentette Abod teljes elpusztulását; az 1577-es adójegyzéken ott szerepel a török adófizetők sorában (Turcis subjecti).
1690-ben a gróf Csáky család tulajdonába kerül, és az ő tulajdonukban marad egészen a 19. század közepéig.
Az 1690-es évek végén szláv (ruszin) közösség telepedett le a faluban, s később sor került egy második és egy harmadik betelepülési hullámra is.
Podharszky Lajos abodi körjegyző 1864. május 5-én ezt írja: „ … tótok a' múlt században circa Annum 1711. Szepes Sáros 's Felső Abaúj megyéből itten telepedni kezdtek”.
A Rákóczi-szabadságharc, és a megyén végigsöpört pestisjárvány nagy károkat okozott. A pestisjárványról Borsovai Lengyel Gyula szendrőládi református lelkész így ír 'Az ember sohasem tudhatja' című novellájában: „ …Felvett egy ágat, és visszafordult a templom felé. Ott megtámaszkodott a falnál és a kezében lévő üszkös faággal felírta az árván maradt templom falára: 'A familiák mind elhagytak. Abod helység pusztán marad az Úrnak 1710. esztendejében. A holtaknak legyen csendes nyugodalmuk'. Aztán bement a házba, vállára vetette a tarisznyát, füttyentett a fehér szőrű kutyának, s lehajtott fejjel elindult az Imolyás felé. … Az Imolyás tisztásán megállott. Ott terült el alatta a kihalt falu.”
A ruszinok igazán nagy betelepülési hulláma 1730 körül érte el a megyét és a 18. század közepéig tartott.
A falu kivette részét a világháborúkból és az iparosításból is. Arra azonban semmilyen eszközzel nem tudták rákényszeríteni, hogy termelőszövetkezetet alakítson. Az abodiak a 'legkeményebb' kommunizmus idején is egyéni gazdálkodást folytattak.
A községnek valaha szénbányája is volt, kastélya is, a Czekeházy-kastély és major (ma már nem állnak). Említést érdemel még a Királykúti gazdaság és a falu pincesora.
A falu idősebb lakói szerint a 19. század végén még járható volt az az alagútrendszer, amely összekötötte a települést a szendrői várral, illetve az edelényi földvárral.
A rendszerváltás előtti időszakban a település közigazgatási szempontból Edelényhez tartozott, de 1992-ben önállósodott.[3]
1992-1994: Abodi János (független)[3]
1994-1998: Abodi János (független)[4]
1998-2000: Abodi János (független)[5]
2000-2002: Restyánszki Gábor (FKgP)[6][7]
2002-2006: Zsemkó József (független)[8]
2006-2010: Restyánszki Gábor (független)[9]
2010-2014: Restyánszki Gábor (független)[10]
2014-2019: Rescsánszki Bertalanné (független)[11]
2019-től: Rescsánszki Bertalanné (független)[1]
A településen 2000. április 9-én azért kellett időközi polgármester-választást tartani, mert az addigi polgármester, Abodi János 2000. január 21-én elhunyt.[3][6][12]
A település népességének alakulása:
2001-ben a településen a lakosság 90%-át magyar, a 10%-át cigány származású[13] emberek alkották.
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak, 12,9% cigánynak, 1,4% németnek, 15,7% ruszinnak mondta magát (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 21%, református 11%, görögkatolikus 47,1%, felekezet nélküli 5,7%, (3,3% nem nyilatkozott).[14]
Református templom. A 13. század második felében katolikus templomnak épült román stílusban, de később a reformátusoké lett. 1929-ben átalakították. Egyszerű kis templom félköríves záródású ablakokkal, oromzatán fa huszártoronnyal.
Görögkatolikus templom. 1775-ben épült barokk stílusban. Copf stílusú ikonosztáza képeit Dobrovolszky Lajos festette 1844-ben.
Ládbesenyő 8 km-re, Galvács 6 km-re, Szakácsi 6 km-re van a falutól. A legközelebbi városok Szendrő 11 és Edelény 14 km-re.
↑ a b Abod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ a b c Hornyák Gyula: Abod, ahol a királynak kútja van. MEK. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Abod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 28.)
↑ Abod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ a b A 2000. április 9-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000. április 9. (Hozzáférés: 2020. május 24.)
↑ A hivatkozott forrásból a választás részletes eredményei nem állapíthatók meg.
↑ Abod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Abod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Abod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 18.)
↑ Abod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Időközi választások 2000-ben (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000 (Hozzáférés: 2020. május 24.)
↑ Népszámlálás 2001 – 4. Nemzetiségi kötődés – Központi Statisztikai Hivatal[halott link]
Emlékmű a Kossuth Lajos úton
Játszótér a Magyar úton
Az Edelényi járás települései
Abod ·  Balajt ·  Becskeháza ·  Bódvalenke ·  Bódvarákó ·  Bódvaszilas ·  Boldva ·  Borsodszirák ·  Damak ·  Debréte ·  Edelény ·  Égerszög ·  Galvács ·  Hangács ·  Hegymeg  ·  Hidvégardó ·  Irota ·  Komjáti ·  Ládbesenyő ·  Lak ·  Martonyi ·  Meszes ·  Nyomár ·  Perkupa ·  Rakaca ·  Rakacaszend ·  Szakácsi ·  Szalonna ·  Szendrő ·  Szendrőlád ·  Szin ·  Szinpetri ·  Szögliget ·  Szőlősardó ·  Szuhogy ·  Teresztenye ·  Tomor ·  Tornabarakony ·  Tornakápolna ·  Tornanádaska ·  Tornaszentandrás ·  Tornaszentjakab ·  Varbóc ·  Viszló ·  Ziliz
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Abod&oldid=24681532”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2020 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 13., 22:27
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.