hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en es hu hu hu hu en cs de hu en fr hu it hu de hu fr su la hu es en hu fr nl hu en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar az ru sv bg bn br hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de dv el eo es et eu fa fi fr de lt he hi hbs_lat hy id es it bn ja kk ko ku it lt lv en mr ms ne nl nb nb pl pt ro ru en hbs_lat en sk sl hbs_lat sv ta te krc ceb tr oc ug fy zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A petevezeték, méhkürt (tuba uterina; salpinx) páros, csőszerű kismedencei szerv, amely a széles méhszalag felső szélén a petefészek közvetlen környezetéből a méh üregébe vezet. A tüszőrepedés (ovulatio) során a petfészekből kiszabadult petesejt ezen keresztül halad a méh ürege felé. A hímivarsejtek (spermium) ebbe felhatolva termékenyítik meg a petesejtet.
Hossza mintegy 10-13 cm. A kismedencében a széles méhszalag felső szélén megközelítőleg harántul fut. Oldalsó nyílása (ostium abdominale tubae uterinae) lényegében a hashártya üregébe (cavum peritonei) nyílik. Itt tölcsérszerűen kitágul (infundibulum tubae uterinae) és ráborul a petefészek felső pólusára. A tölcsér széle rojtos, egy rojt közvetlenül is tapad a petefészekhez. A tölcsértől a méh ürege felé haladva a petevezeték fokozatosan vékonyodik. Ennek megfelelően ampulláris (ampulla tubae uterinae), isztmikus (isthmus tubae uteinae) szakaszokat különböztetünk meg rajta. Utolsó szakasza már a méh falán halad keresztül (pars uterina), és a méh háromszögletű üregébe az üreg felső sarkainál szájadzik be (ostium uterinum tubae) A méhkürt nyálkahártyáján a nyákréteg a méhüreg irányába folyamatos áramlásban van. Ez, valamint a petevezeték falában lévő simaizomrétegek hullámszerűen tovahaladó (perisztaltikus) összehúzódásai biztosítják a kiszabadult petesejt vándorlását a méh ürege felé. Az áramlás irányítja hím ivarsejtek mozgását, amelyek aktív ostoros mozgással, az áramlással szemben haladva jutnak fel a petevezetéken. A nyákréteg áramlásának védő funkciója is van, megakadályozza a kórokozók felhatolását. A női hashártyaüreg ugyanis anatómiailag a hüvelyen, a méh nyakcsatornáján és a méhkürtön keresztül tulajdonképpen nyitott a külvilág felé, a nyakcsatornában lévő nyákcsap és nyákréteg áramlása zárja le funkcionálisan. Ezen a gátrendszeren a spermiumok – sajátos tulajdonságaiknak köszönhetően - át tudnak hatolni. (Esetenként sajnos bizonyos kórokozók is, mint pl. a kankó (tripper; gonorrhoea) kórokozói, aminek hashártyagyulladás a következménye.)
Belső felszínét redőzött nyálkahátya borítja. A redőzöttség annál erősebb, minél nagyobb az adott szakasz átmérője. A hámfelszín egyrétegű hengerhám, aminek sejtjei között csillós, csillótlan és nyáktermelő kehelysejtek találhatók. Hámszövet reagál a menstruációs ciklussorán bekövetkező hormonszint változásokra. Az ösztrogén hatás fázisa alatt magasabb, a progeszteron hatás fázisában alacsonnyabbá válik, csak a nyáktermelő kehelysejtek emelkednek jobban ki ("szögsejtek"). A hámfelszín alatti viszonylag vékony laza rostos kötőszövet képezi a redők alapvázát, és közvetlenül kapcsolódik a belső izomréteghez. Az izomréteg simaizomból áll, amelynek belső körkörös és külső hosszanti rétege között nincs éles határ. A simaizom biztosítja a petevezetéknek a méh irányába futó tovahaladó összehúzódásait.
Hashártyával borított (intraperitoneális) szerv. A méh két oldalán található, felfelé háztetőszerűen összetérő hashártya-kettőzetek, a széles méhszalagok (ligamentum latum) felső szélében („tetőgerincén”) húzódnak. A hashártya-kettőzet legfelső, petevezetéket rögzítő része a mezoszalpinx.
A méh fő artériájának egy mellékága, amely a mezoszalpinxban anasztomózist képez a petefészek fő artériájával. Gyűjtőerei a verőerek mentén futnak.
Az aorta menti nyirokcsomók felé.
Donáth Tibor: Anatómiai nevek (Medicina Kiadó 2005) (a katalógusokban formailag hibás ISBN-nel szerepel) ISBN 963-243-178-7, helyes ISBN 963-242-178-7
Henry Gray: Anatomy of the Human Body (Bartleby.com; Great Books Online)
Lampé László: Szülészet-nőgyógyászat (Medicina kiadó Budapest 1987 ) ISBN 963-241-588-4
Szentágothai János - Réthelyi Miklós: Funkcionális anatómia (Medicina Kiadó 1989) ISBN 963-241-789-5.)
Eldra P. Solomon - Richard R. Schmidt - Peter J. Adragna : Human Anatomy & Physiology Ed. 2nd 1990 (Sunders College Publishing,
Menstrual Cycle - Merck (angolul)
tüsző (folliculus) / folliculogenesis
corpus (Corpus hemorrhagicum, Corpus luteum (sárgatest), Corpus albicans) • Theca folliculi (Theca externa, Theca interna ) • antrum follicularum (liquor folliculi) • Corona radiata • Zona pellucida • Membrana granulosa (Granulosa sejtek)
Germinal epithelium • Tunica albuginea • cortex (Cumulus oophorus, Stroma) • Medulla
Isthmus • Ampulla • Infundibulum • Fimbria
ligamentum latum uteri (Mesovarium, Mesosalpinx, Mesometrium • ligamentum teres uteri, ligamentum ovarii proprium) • ligamentum suspensorium ovarii • ligamentum transversum cervicis
méhnyak (orificium externum uteri - canalis cervicis uteri, orificium internum uteri) • corpus (cavum uteri, fundus uteri) • rétegek (Endometrium, Myometrium, Perimetrium)
Labium: (commissura anterior • commissura posterior) • Frenulum labiorum pudendi • Labia majora • rima pudendi • Labia minora • hüvelytornác • interlabial sulci
Csikló: bulbus vestibuli vaginae • crus clitoridis • Corpus cavernosa • glans clitoridis (Frenulum, preputium clitoridis)
Hüvely: vestibular glands/ducts (Bartholin-mirigy / Bartholin-vezeték, Skene-mirigy / Skene-vezeték) • fossa vestibuli vaginae • Fornix vaginae • Hymen • Hüvelybemenet
ductus mesonephricus (ductus longitudinalis epoöphori, Epoophoron, Paroöphoron) • processus vaginalis peritonei
G-pont • Urethral sponge
Orvostudományi portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Petevezeték&oldid=25038446”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 22., 14:33
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.