fr fr hu hu hu hu hu es es hu en hu en en hu hu hu hu de fr hu pl hu es hu hu en hu en en en hu de hu ceb hu en hu hu hu fr hu hu en hu de hu hu hu pl en hu en hu zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en en nl en en hu hu en hu hu en it en en en hu hu hu hu hu en en hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de en hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu ca hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu en tr hu fr ru uk en ru de sv en hu hu hu sk hbs_lat da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en an ar arz az ru bg bn hbs_lat ca it hbs_lat cy da de el ca eo es et eu fa fi fr lt he hbs_lat hy hy id is it ja ka ko it lb lt lv en ms nl nb fr pa pl pt io ro ru en hbs_lat en sk sl hbs_lat sv ta th tr fy ur vi zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Psycho (film, 1960) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Alfred Hitchcock (nem szerepel a stáblistán)
Rita Riggs (nem szerepel a stáblistán)
Paramount Pictures, 1968-tól: Universal Pictures
1984. május 19. (MTV 1-en)
50 000 000 amerikai dollár (világszerte)
32 000 000 amerikai dollár (Amerikai Egyesült Államok)
A Wikimédia Commons tartalmaz Psycho témájú médiaállományokat.
„Psycho” lehetséges további jelentéseiről lásd: Psycho (egyértelműsítő lap).
A Psycho (ejtsd: [ˈsaɪkəʊ]) 1960-ban bemutatott fekete-fehér, amerikai thriller-film Alfred Hitchcock rendezésében. A film főszereplője Anthony Perkins.
Robert Bloch egy valódi sorozatgyilkosról – a wisconsini Ed Geinről – mintázta Bates alakját azonos című regényében, amelyből Joseph Stefano írt forgatókönyvet.
A Psycho minden idők egyik leghíresebb filmje.
5 A Psycho feldolgozása
Egy titkárnő sikkaszt munkaadója ügyfelétől, majd elmenekül a pénzzel, és bejelentkezik egy távoli motelbe, amelyet egy fiatalember vezet, aki az anyja lelki terrorja alatt áll.
Az ebédszünetében, az arizonai Phoenixben élő Marion Crane ingatlanügynöknő és barátja Sam Loomis megvitatják, hogy nem engedhetik meg maguknak, hogy összeházasodjanak a férfi rengeteg tartozása miatt. Ebéd után a nő visszatér az irodába, ahol az egyik ügyfél készpénzt hagy az irodán. Főnöke megkéri, hogy Marion helyezze el a bankban az összeget, és megengedi, hogy azután hazamenjen pihenni, mert fejfájásra panaszkodik. Azonban rögtön hazamegy, és elhatározza, hogy Fairvale-be szökik a pénzzel Samhez.
Útközben azonban elfárad, leállítja autóját és elalszik. Másnap reggel egy rendőrjárőr ébreszti fel, aki miután ellenőrzi a nő jogosítványát, gyanakodva elengedi, de követi őt. Marion megáll egy bakersfieldi autókereskedőnél, és vásárol egy kaliforniai rendszámú járművet, majd sietve elhajt vele.
A viharos idő miatt kénytelen betérni a Bates Motelbe, amelynek egy igen furcsa fiatalember, Norman Bates a tulajdonosa. Miután a nő bejelentkezett, Bates meghívja egy egyszerű vacsorára, amit Marion hálásan elfogad. Viszont hallja, hogy a férfi a másik helyiségben veszekedik az anyjával. Evés közben Norman megosztja élete elnyomott történetét a meglepődött Marionnal, aki úgy dönt, hogy másnap visszatér Phoenixbe, hogy tisztára mossa a nevét.
Szobájában a pénzt belerejti egy újságba, majd lezuhanyozik. Azonban egy rejtélyes asszony tűnik elő, és halálra késeli a sikoltozó Mariont. Miután felfedezi a vért, Norman megtalálja a nő holttestét, pánikba esik, és eltünteti a nyomokat, majd Marion kocsijával, benne a nővel (és persze a lopott pénzzel), a motel közelében lévő mocsárhoz hajt, és beletolja az autót, ami elsüllyed.
Egy héttel később Marion nővére, Lila megérkezik Fairvale-be, hogy számonkérje Samet húga hollétéről. Milton Arbogast, egy magánnyomozó is felbukkan, és megerősíti, hogy Marion lopott az őt megbízó úrtól. A nő nyomába ered, így jut el a Bates Motelhez, ahol a dadogó Norman felkelti gyanúját. Ugyanis azt állítja, hogy az említett személy már elment, és hozzáteszi, ha őt igen, az anyját biztos nem verhette át. Arbogast megkéri, hadd beszéljen a hölggyel, de a tiltakozó Norman kitessékeli őt. A nyomozó felhívja Lilát és Samet tájékoztatva őket az eseményekről, és megígéri, hogy telefonál még. Visszamegy a motelba, ahol örökre elhallgattatják.
Sam elmegy a motelhez, hogy a nyomaveszett Arbogast keresse, és meglát egy asszonyt, feltételezve hogy az Mrs. Bates. Később Lilával együtt meglátogatják a helyi seriffhelyettest, aki közli velük, hogy Bates asszony tíz évvel ezelőtt öngyilkos lett, és akkori partnerével is végzett. Arra jutnak, hogy Arbogast hazudhatott, és a helyettes azt tanácsolja, hogy inkább a nyomaveszett Mariont és a pénzt keressék. Norman eközben leviszi édesanyját akarata ellenére a pincébe, hogy senki ne gyanakodjon rá.
Sam és Lila házastársnak mondva magukat, bejelentkeznek a motelbe, hogy az ügy végére járjanak. Amíg a férfi lefoglalja Normant, Lila titokban a házban settenkedik. Miután Bates rájön a cselre, leüti Samet és a házba rohan. Lila gyorsan a pincébe rejtőzik, ahol megtalálja Mrs. Bates mumifikálódott holttestét. Sikoltozására az anyja ruhájában és parókában belép Norman, és eszelős vigyorral az arcán megtámadja a nőt egy konyhakéssel. Azonban Sam még időben megállítja őt.
A bíróság előtt a pszichiáter elmagyarázza, hogy Normannek kettős személyisége van, tíz éve maga gyilkolta meg anyját, és annak szeretőjét, puszta féltékenységből. Bűntudattól hajtva ellopta a holttestet, és úgy élt tovább, mintha anyja még mindig vele lenne. Beszélt is helyette, utánozva a hangját, néha a ruháiba öltözve járkált a házban. Életében, az asszony követelőző magatartása miatt Norman azt hitte, hogy anyja ölte meg az áldozatokat féltékenységében. Továbbá kiderül, hogy Marion és Arbogast előtt már két lányt megölt. Norman egy szobában, zavarodott állapotban saját anyjának hiszi magát, és megosztja a nézőkkel, hogy ő követte el a gyilkosságokat, de mindent a fiára kenne. A film azzal zárul, hogy Marion kocsiját kivontatják a mocsárból.
A híres zuhanyjelenetben Bernard Herrmann visító hegedűmuzsikája ad zenei aláfestést. A filmtörténetben ez az első olyan alkotás, melyben a főszereplőt – akit ráadásul egy sztár, Janet Leigh alakít – a film felénél brutális módon megölik. Ezt a jelenetet hét napon keresztül forgatták. 60 különböző kameraállást alkalmaztak, és nincs egyetlen olyan egyedi beállítás sem, amelyben a gyilkos fegyver az áldozat bőrével érintkezne. Ennek ellenére a jelenet igen hátborzongató. A női testnek egyetlen olyan részét sem látni, ami tabu lehetne. (Viszont a helyszínen látható a filmtörténet legelső vécécsészéje.) Az egyes beállításokat lassított felvétellel forgatták, hogy a mell véletlenül se kerüljön a képbe, s emiatt ne avatkozhasson közbe a cenzúra.
Egy fiziológiai hiba benne maradt a zuhanyjelenetben: a meggyilkolt nő szuperplánban mutatott pupillája normális fényreflexet mutat, azaz összehúzódik, mint az élőknél szokásos. Halotté kitágult volna. Ezt pupillatágító cseppel (atropin) megoldhatták volna.
Abban a jelenetben, amelyben Arbogast nyomozó hátrazuhan a lépcsőn, az őt játszó színész, Martin Balsam valójában nem esik hanyatt. A lábát nem látni, mégis olyan benyomása van az embernek, mintha leesne a lépcsőn. Ehhez először lefilmezték a lépcsőt felülről lefelé haladva, de szereplő nélkül. Majd Balsamot Hitchcock beültette egy külön erre a célra készített székbe, a vetítővászon elé, amelyre rávetítették a lépcsőn való lejövetelt. Ekkor jól megrángatták a széket, Balsamnak meg csak annyi dolga volt, hogy kinyújtott karral kalimpáljon egy kicsit a levegőben.
A Psycho kritikai fogadtatása kezdetben langyos volt. A közönség lelkesedése azonban felülmúlt minden várakozást, hosszú sorok kígyóztak a mozipénztárak előtt. Hitchcock speciális taktikája az volt, hogy a főcím lefutása után már senkit sem engedtek a nézőtérre.
Ez a film, amelyet Hitchcock egy televíziós stábbal és igen alacsony költségvetéssel forgatott, egy új korszak kezdetét jelentette a thrillerek kedvelői számára. Már Saul Bass grafikus főcíme, Bernard Herrmann vészjósló zenéjével jelzi, hogy a rendező itt stilizált formában kívánja feltárni az erőszak mélységeit. Hitchcock legtöbb thrillerjétől eltérően, a Psycho nem kínál azonosulásra igazán alkalmas karaktereket, s a film végén a meglepő megoldás is majdnem ugyanolyan ijesztő, mint a bemutatott gyilkosságok.
A film témáját Ed Gein 1957-es tárgyalása szolgáltatta, de a közel sem dolgozott fel minden szörnyűséget. Az anya bőrébe bújó elmebeteg gyilkos karakterének más vonatkozásai A texasi láncfűrészes gyilkos sorozatban kaptak helyet.[2]
Hitchcock klasszikusát Gus Van Sant rendező azonos címmel 1998-ban forgatta újra.[5] Érdekessége, hogy beállításról beállításra, jelenetről jelenetre megegyezik az eredeti alkotással, leszámítva persze a modernebb környezetet, és hogy a film színes. A filmben Vince Vaughn, Anne Heche, Julianne Moore, Viggo Mortensen, és William H. Macy játszották a főszerepeket. Az újabb film meg se közelítette az eredeti sikerét, Arany Málnákkal viszont gazdagodott.
A film paródiaváltozatának címe A báránysültek hallgatnak.
2020 októberében a film bemutatásának 60. évfordulóján 60 magyar szinésznővel újra leforgatták a zuhanyjelenet 60 snittjét.[6]
↑ Psycho – IMDb – Box office/business
↑ 10 Movie Characters That Turned Out To Be Real People: Norman Bates (Psycho) – Ed Gein
↑ Szereposztás az IMDb.com szerint
↑ Psycho (1960) 1. szinkron (1983). Pannónia Filmstúdió, megrendelő Magyar Televízió Rt., MTV1 az Internetes Szinkron Adatbázisban (magyarul)
↑ Psycho (1998) – IMDb – Trivia
↑ 60 magyar színésznő tisztelgett a 60 éves Pszycho előtt filmvilag.blog.hu
Psycho a PORT.hu-n (magyarul)
Psycho az Internetes Szinkronadatbázisban (magyarul)
Psycho az Internet Movie Database-ben (angolul)
Psycho a Rotten Tomatoeson (angolul)
Psycho a Box Office Mojón (angolul)
A HITCHCOCK.hu ismertetője, képek, cikkek
A múlt sohasem múlik el? – A Psycho folytatásai – Filmtett
A gyönyörök kertje (1925)
A hegyi sas (1926; elveszett)
The Lodger: A Story of the London Fog (1927)
A farmer felesége (1928)
A Man-szigeti ember (1929)
Juno és a páva (1930)
Bőrünkre megy a játék (1931)
Gazdag és különös (1931)
A tizenhetes számú ház (1932)
Az ember, aki túl sokat tudott (1934)
Fiatal és ártatlan (1937)
A Manderley-ház asszonya (1940)
Végre egy jó házasság (1941)
A gyanú árnyékában (1943)
A Baktérítő alatt (1949)
Rémület a színpadon (1950)
Idegenek a vonaton (1951)
Az ember, aki túl sokat tudott (1956)
A tévedés áldozata (1956)
Mindig mondd meg a feleségednek (1923; stáblistán nem szerepel)
An Elastic Affair (1930; elveszett)
The Fighting Generation (1944; stáblistán nem szerepel)
Watchtower Over Tomorrow (1945; stáblistán nem szerepel)
Alfred Hitchcock bemutatja (1955–65)
Alfred Hitchcock Presents (1985–1989)
A tizenhármas szám (1922; befejezetlen)
Alfred Hitchcock: The Art of Making Movies (1990)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Psycho_(film,_1960)&oldid=25178248”
Az amerikai nemzeti filmregiszter filmjei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 14., 18:01
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.