hu it hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu de cs ru hu hu hu hu en hu hu en hu it hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en cs de hu en pt hu fr hu hu ceb hu cs hu fr cs es hu hu cs cy hu ceb en ro it ceb pt es hu hbs_lat ceb hu en ceb hu de ro hu hu hu ro eo cs ro en hu ro hbs_lat es en hbs_lat hu hu is en hu hu en it fr hu en hu hu hu it es hu tr en hu hu ro fr ro ro et hu hu en ro fr hu hbs_lat ro hbs_lat it ms hu en cs de hu en pt hu fr fr ro en es ro hu hu hu hu hu it ceb hu cs cs id hu fr fr hu cs cs ro es hu hu hu hu pl hu hu sk es es nb hu en hu hu hu hu hu es ro hu hu hu cs en ro pt ceb fr hbs_lat hu fr ceb de sk cs cs hu hbs_lat ro es hu hu ro pl cy cy hbs_lat ro sk it ro fr ro hu hu hu ceb ceb ceb hu en en hu ro it hu ro ro es ceb hu it ro hbs_lat it en hu hu ceb ceb pl pt pt ro hu hu is es ro es hu hu hu hu hu en tr en ro hbs_lat hbs_lat es cs ceb ceb hu ro pl ro ro tr hu pam hu fr hu hu hu fr pt ro en fr en fr hu hu ceb ceb en hu ms hu fr ceb fr fr de hu de hu ro hu hu hbs_lat ro en hu nl hu hu ro hu hu eu nl hu ceb ht hu hu hu sv ro ro eo ro eo fr pt hu hu hu eo en hu fr cs hu pl cs tr ro ro hu fr es ro hu id en hu de en hu hu hu hu ro hu nb hbs_lat hbs_lat hu ro en it ro hu ro hbs_lat ro hu hbs_lat pt ro id en hu es hbs_lat hbs_lat it es cs sk hu hu en en hu en ceb hbs_lat nl hbs_lat ro hu hu hu fr hu hbs_lat hu hu hu is id ro is hu ro ro ro ro en en ro it cs tr hu ca es hu fr id hu hu ca cs pam id hu ro en hbs_lat pt ro hu hu hu hu en en it hu it hu hu ro fr fr fr hu fr fr ca hu hu hu hu hu ro hu hu ca ro sv en hu en sk hu hbs_lat hu hu hu ro hu hu ca tr hu hu hu hu hu tr tr hu ro hu hu hu hu hu ro hu hu hu it hu hu ro fr fr id es hbs_lat hu ro hu hu hu hu es hu hu de id hu tr ms hu ro en hu en hu hu ro de hu hu hu sk nb hu wa ro fr ro ca hu fr ro hu hu gd ca hu hu hbs_lat ro hu en ro en ro ro et hu hu sk hu ro hu hu ceb hu ro hu hu hu ceb ro en ro pl hu fr hu it hu hu hu fr ca en it hu hbs_lat ro ro ro hu cs hu hu hu fr hbs_lat hu hu ro it it hu mt ro pt en ms hu fr fr ro hu hu de hu sk hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz mhr id eo pl ro hbs_lat hbs_lat oc fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Magyarvista témájú médiaállományokat.
Magyarvista (1899-ig Vista, románul Viștea) falu Romániában Kolozs megyében.
Kolozsvártól 14 km-re északnyugatra, a Nádas-patak jobb partján fekszik.
Neve a szláv Visata személynévből ered.
Vista nevét szláv eredetű szónak tartják, melynek jelentése: kilátó, kilátóhely. És valóban, az egykori Vista tényleg kilátóhely volt, mert a mostani településhez képest az ősi falu a Kolozsvár és Bánffyhunyad közötti dombgerincen feküdt, ahonnan jó kilátás volt Kolozsvárra, Gyalura, Bánffyhunyad felé, illetve a hajdani Szolnok-Doboka megyére.[3]
1229-ben Visata néven említik először. 1291-ben Vysta települést III. Endre több más községgel együtt kivette a világi bírák hatásköréből, és az erdélyi püspök alá rendelte.
1291-ben püspöki birtok volt, papja a Monoszló nemzetségből származó Péter volt, aki valószínűleg a falu Szent Péter tiszteletére szentelt templomát is építtette.
1332-ben papja 16, 1334-ben 12 garas és 6 keresztes bani pápai tizedet fizetett.
1395-ben IX. Bonifác pápa bullája a vistai Szent Péter plébániatemplom oltárigazgató papjának, Lászlónak jutalmul szép javadalmakat rendelt.
1437-ben Aszalós (Azalos) fia Mihály, László fia Márton, Szomordoki András, Bese Péter, Sólyom András, Nyilas Jakab, Fodor Péter, Nagy Tamás és Drágfi Albert birtoka volt.
1450-ben Barabás fia Balázs birtoka volt.
1542-ben Vistát – a gyalui vártartomány többi falvával együtt – a fejedelmi udvartartáshoz rendelték.
1580-ban említik az iratok Vista első iskoláját.
1602–1848 között rövid megszakításokkal földesúri magánbirtok volt.
1666-tól a Bánffyak birtoka volt, 1760 után az Eszterháziaké lett.
1910-ben 1400 lakosa volt: többségében magyarok, jelentős román kisebbséggel.
A trianoni békeszerződésig, valamint 1940–1944 között – újra magyar fennhatóság alatt – Kolozs vármegye Nádasmenti járásához tartozott.
Magyarvista lakói – mint a kalotaszegi emberek általában – kezdetben főleg földműveléssel, állattenyésztéssel és mészégetéssel foglalkoztak. A szájhagyomány szerint több fogat ökör szállította innen Kolozsvárra az égetett meszet.
Az 1870-es évek körül az itt átmenő Nagyvárad-Kolozsvár vasútvonal építési munkálatainál nagyon sok olasz kőfaragó-építőmester dolgozott, akiktől a vistai emberek eltanulták a kőfaragó mesterséget, később pedig a bányákból sajátos módon termelték, majd faragták ki a követ különböző házak, paloták díszítésére. Többek között a budapesti Országház egy része is a vistai mesterek munkájával épült. A környék településein már messziről felismerhetők az általuk épített, fehér mészkőből faragott díszes épületek.
A kőfaragást a mai napig fő foglalkozásként űzik a magyarvistai emberek, és nemcsak Romániában, de Magyarországon és Németországban is dolgoznak vistai kőfaragó mesterek.
A vistai asszonyok pedig máig gyöngyfűzéssel is foglalkoznak.
Magyarvista határában keletre eső helynév ma Felsőgerecse, Alsógerecse és Palota is.
Gerecse nevét 1304-ben említi a Gyulafehérvári konvent levéltárában őrzött egyik oklevél, mint Fekete (Niger) Pál fia Tamás és fiai Jakab és Miklós Vista szomszédságában, a Nádas folyó melletti birtokát.
Fekete (Niger) Pál fia Tamás fiai e birtokukat az oklevél szerint 7 M-ért eladták Miklós gyalui plébánosnak, és határát leírták: "Nyugat felől Churthlyuk mellett kezdődött és egy Berch-en (bereken?) át a Nadas nyúlik."
Pesty Frigyes leírása szerint "Geretse foglalja magában …Palota fiók részeket; az utolsó arról neveztetik, hogy ottan valami udvar házak voltak, melyeknek romjai ez előtt nem régen látzottak".
A 13. század végén többször átépítették. Az egyik harangját még Mátyás király adományozta a falunak. 1563-ban a közeli Kolozsváron jelent meg nyomtatásban a latin nyelvű Heidelbergi Káté és így az alig 20 km-re fekvő Magyarvista falu lakói hamar áttértek a református hitre. 1580-ból származnak a falu református egyházáról az első írásos emlékek. A templom kazettás mennyezetét 1765 és 1787 között festette Umling Lőrinc. A 20. század elején középkori freskót találtak benne. Tornya nincs, helyette különálló fa harangláb áll mellette.
Mátyás István Mundruc (1911–1977) – a kalotai legénytánc kiváló mestere.
Vistai András János (1926. április 5. – Bukarest, 2006. február 25.) – szerkesztő, műfordító
Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Kolozs megye. adatbank.ro
Gömbpanorámák Magyarvistáról a Karpatmedence360.hu-n
www.erdelyiturizmus.hu Archiválva 2006. augusztus 8-i dátummal a Wayback Machine-ben
Magyarvistai népviselet - Művészfotók
Municípiumok, városok és községek
Alsódetrehem (Tritenii de Jos)
Alsógyékényes (Jichișu de Jos)
Magyarpeterd (Petreștii de Jos)
Municípiumok, városok és községek településrészekkel
Alsódetrehem (Tritenii de Jos)
Alsódetrehem (Tritenii de Jos)
Felsődetrehem (Tritenii de Sus)
Alsógyékényes (Jichișu de Jos)
Alsógyékényes (Jichișu de Jos)
Felsőgyékényes (Jichișu de Sus)
Alsófüle (Filea de Jos)
Felsőfüle (Filea de Sus)
Kendilóna (Luna de Jos)
Felsőgyurkuca (Giurcuța de Sus)
Gyálukáluluj (Poiana Horea )
Mezőőr (Iuriu de Câmpie)
Mezőszopor (Soporu de Câmpie)
Omboztelke (Mureșenii de Câmpie)
Magyarpeterd (Petreștii de Jos)
Felsőpeterd (Petreștii de Sus)
Középpeterd (Petreștii de Mijloc)
Magyarpeterd (Petreștii de Jos)
Alsótök (Tiocu de Jos)
Felsőtök (Tiocu de Sus)
Sárospatakdűlő (Valea lui Cati)
Oprisvölgy (Valea lui Opriș)
Alsóbogáta (Bogata de Jos)
Felsőbogáta (Bogata de Sus)
Magyarlóna (Luna de Sus)
Nemeszsuk (Jucu de Mijloc)
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Magyarvista&oldid=24678489”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 13., 00:36
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.