hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Tarkacsu, Tarhacsi vagy Tarhos (középgörög nyelven Tarkatzusz) Árpád fejedelem második legidősebb fia. Létezéséről Bíborbanszületett Konstantintól tudunk, akinek 948 körül a nála járt magyar küldöttség beszélt a magyarokról és Árpád családjáról.[1]
Németh Gyula nevét a tarkan méltóságnév kicsinyítőképzős alakjának tartotta. Pais Dezső a 'keletkezik' jelentésű török igéből származtatta. Ennek alapján ő és Kristó Gyula Liüntikával tartották személyét azonosnak.[2]
Györffy György a magyarok esetén úgynevezett félnomád, téli-nyári legelőváltó életmódot feltételezett, melynek során Árpád és fiai is egy-egy folyó mentén – az állatok vízigénye miatt – vándoroltak téli és nyári szállásuk között. A helynevek vizsgálata során arra a következtetésre jutott, hogy a fejedelmek szállásváltó területe a Duna bal partja volt, Árpád Pécs és a Csepel-sziget között „nomadizált”, s fiainak téli szállásai a Duna két oldalán, Tolna és Kalocsa környékén voltak. Ez a rendszer csak akkor jöhetett létre, amikor a magyarok már elfoglalták Pannóniát, azaz 900 után. Valószínűleg nagyon hamar létrejött, mert Kurszán halála (904) után már módosulása is megfigyelhető, amikor Árpád a Duna mentét a Csallóközig birtokba vette, magáéhoz csatolva Kurszán szállásterületét is.[1]
Eszerint Tarkacsu téli szállását a Tolnavár közeli Tarhacsia-puszta őrzi, és szállásváltó mozgását a Sió–Kapos–Szék patak mentén végezte nyári szállásáig, a mai Tarrósig. Utódai, Tevel és Tormás neve szintén előfordul a környéken, valószínűleg ez lett az ágából származó nemzetség törzsterülete, ami körül később Tolna vármegye kialakult.[1]
Tarkacsu szállására utal helynév az Al-Dunánál Keve vármegye területén, ami a honfoglalás után a kabarok egyik területe, a rendszerint a trónörökös hercegeket megillető dukátus része volt. A Békés megyei Tarhos a bihari dukátus szélén, egy Heves megyei szálláshelye pedig a kabarokhoz köthető Aba nemzetség szállásterületére esik.[1]
Amennyiben igaz Györffy György feltételezése arról, hogy Árpádot Szabolcs vezér követte a főhatalomban, s ekkor Tarkacsu még életben volt, akkor esetleg ő lehetett Szabolcs mellett a trónörökös, amire a trónörököst megillető dukátusban birtokolt szállásterületei utalhatnak, és trónörökösként ő lehetett a kabarok vezetője.
Neve Dursac alakban előfordul a 921–922-es itáliai hadjárat egyik vezetőjeként Bursac/Bogát társaságában.[1][3] Liudprand szerint Dursak és Bogát igen jó barátságban volt Berengár itáliai királlyal, aki ekkor a császári címet is viselte. Az Itáliába induló magyarok segítettek neki leszámolni ellenfeleivel, akik éppen Veronában gyűltek össze. A magyarok sikerrel meglepték Berengár ellenfeleit lemészárolva vagy foglyul ejtve őket.[4]
Néhányan, köztük Kristó Gyula, úgy gondolják, hogy Árpád után ő lett a nagyfejedelem.[2]
A 948 körül Bizáncban járt magyar küldöttségnek – amelynek vezetője Bulcsú harka volt – tagja volt Tormás is. A küldöttség elbeszéléséből szerzett információkat a császár, Bíborbanszületett Konstantin művében az utókorra hagyta, innen tudjuk, hogy Tarkacsu fia volt Teveli, az ő fia pedig, Tarkacsu unokája Tormás herceg.[1]
A 955-ös augsburgi csata következményeit Árpád két fiának ága úszta meg, Tarkacsué és a végül a nagyfejedelmi majd királyi hatalmat magához ragadó Zoltáé. Jutas és Üllő ága, úgy tűnik, ekkor kivérzett, Liüntikának pedig nem tudunk utódairól.[1]
Hóman Bálint és Györffy György szerint Tar Zerind, Koppány apja, szintén Teveli fia és így Tarkacsu unokája volt. Tarkacsu és Zolta ága közül végül Koppány és Szent István főhatalomért folytatott küzdelme során győzött Zolta ága.[1]
↑ a b c d e f g h Györffy György: István király és műve. 2. kiadás. Budapest: Gondolat. 1983. ISBN 963 281 221 2
↑ a b szerk.: Kristó Gyula (főszerk.), Engel Pál, Makk Ferenc: Korai magyar történeti lexikon (9-14- század). Akadémiai Kiadó, Budapest, 662. o. (1994). ISBN 963-05-6722-9
↑ Róna-Tas András: A honfoglaló magyar nép: Bevezetés a korai magyar történelem ismeretébe. Budapest: Balassi. 1997. ISBN 963 506 140 4
↑ Csorba Csaba. Árpád népe, Tudomány – Egyetem, Kulturtrade Kiadó. Budapest, 1997. ISBN 963 9069 20 5
Árpád  ·  Zolta  ·  Falicsi  ·  Taksony  ·  Géza  ·  István
I. Szent István  ·  I. Fehér András  ·  I. Bajnok Béla  ·  Salamon  ·  I. Magnus Géza  ·  I. Szent László  ·  Könyves Kálmán  ·  II. István  ·  II. Vak Béla  ·  II. Géza  ·  III. István  ·  II. László  ·  IV. István  ·  III. Nagy Béla  ·  Imre  ·  III. László  ·  II. Jeruzsálemi András  ·  IV. Béla, a második honalapító  ·  V. István  ·  IV. Kun László  ·  III. Velencei András
Árpád-házi Adelhaid cseh fejedelemné  ·  Árpád-házi Zsófia szász hercegné  ·  Árpád-házi Ilona horvát királyné  ·  Árpád-házi Eufémia morva hercegné  ·  Árpád-házi Irén bizánci császárné  ·  Árpád-házi Zsófia bihari ispánné  ·  Árpád-házi Adelhaid cseh fejedelemné  ·  Árpád-házi Erzsébet lengyel nagyhercegné  ·  Árpád-házi Erzsébet cseh fejedelemné  ·  Árpád-házi Ilona osztrák hercegné  ·  Árpád-házi Margit bizánci császárné  ·  Árpád-házi Konstancia cseh királyné  ·  Árpád-házi Anna Mária bolgár cárné  ·  Árpád-házi Erzsébet türingiai tartománygrófné  ·  Árpád-házi Jolán aragóniai királyné  ·  Árpád-házi Kinga lengyel fejedelemné  ·  Árpád-házi Anna macsói hercegné  ·  Árpád-házi Jolán kaliszi hercegné  ·  Árpád-házi Konstancia halicsi hercegné  ·  Árpád-házi Erzsébet bajor hercegné  ·  Árpád-házi Erzsébet szerb királyné  ·  Árpád-házi Katalin szerb királyné  ·  Árpád-házi Mária nápolyi királyné  ·  Árpád-házi Anna bizánci császárné
Árpád-házi Levente magyar hadvezér  ·  Árpád-házi Tarkacsu magyar fejedelmi herceg  ·  Árpád-házi Jelek magyar fejedelmi herceg  ·  Árpád-házi Jutocsa magyar fejedelmi herceg ·  Árpád-házi Teveli magyar fejedelmi herceg  ·  Árpád-házi Tas magyar hadvezér  ·  Árpád-házi Termecsü magyar fejedelmi herceg  ·  Árpád-házi Lehel magyar hadvezér  ·  Tar Zerind  ·  Koppány vezér  ·  Árpád-házi Mihály magyar fejedelmi herceg  ·  Árpád-házi Judit magyar fejedelmi hercegnő  ·  Árpád-házi Vazul magyar fejedelmi herceg  ·  Árpád-házi Ottó magyar trónörökös  ·  Árpád-házi Henrik magyar trónörökös  ·  Árpád-házi Levente magyar királyi herceg  ·  Árpád-házi Zsófia magyar királyi hercegnő  ·  Árpád-házi György  ·  Árpád-házi Lampert magyar királyi herceg  ·  Árpád-házi Dávid magyar királyi herceg  ·  Árpád-házi Álmos magyar királyi herceg  ·  Árpád-házi Borisz Kalamanosz magyar trónkövetelő  ·  Árpád-házi Géza magyar királyi herceg  ·  Árpád-házi Kálmán halicsi király  ·  Árpád-házi András magyar királyi herceg  ·  Árpád-házi Béla magyar trónörökös  ·  Árpád-házi Béla magyar királyi herceg  ·  Árpád-házi Utószülött István magyar királyi herceg
Szent István  ·  Szent Imre  ·  Szent László  ·  Szent Piroska  ·  Szent Erzsébet  ·  Szent Kinga  ·  Szent Margit  ·  Boldog Jolán  ·  Boldog Konstancia  ·  Boldog Erzsébet özvegy  ·  Boldog Erzsébet
Anjou-ház  ·  Přemysl-ház  ·  Wittelsbach-ház
Középkorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tarkacsu&oldid=23579421”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 14., 02:32
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.