hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A projektmódszer a tanárok és diákok közös tervező és kivitelező tevékenységére épülő pedagógiai-didaktikai módszer, amely a megismerési folyamatot projektek sorozataként szervezi meg. Pedagógiai értelemben a projekt olyan összetett feladat, amely középpontjában egy, többnyire gyakorlati természetű, a mindennapi élethez kapcsolódó probléma áll, és amelyet a tanárok és diákok közösen, együttműködve, több szempont szerint elemezve, komplex módon dolgoznak fel a közösség érdekeit szolgáló produktum, termék létrehozása érdekében. A kivitelezés egyrészt kollektív, mivel egy közösség együttműködéséből születik meg az eredmény, másrészt egyéni, hiszen mindenki saját érdeklődése, képességei, egyéni tapasztalatai alapján járul hozzá a csoport munkájához.
4.2 Tervezési és szervezési feladatok
A módszer az Egyesült Államokban született a XIX. század végén a hagyományos tanítási módszerek kritikájaként. Alapjait John Dewey (1859-1952) amerikai filozófus és pedagógus, a Chicagói Egyetem tanára teremtette meg kísérleti iskolájában, amelyek a következőket hangsúlyozták:
A tanulásnak a személyes tapasztalaton kell alapulnia.
A tanításnak figyelembe kell vennie a tanulók fejlődési szükségleteit.
A tanulónak aktívan részt kell vennie saját tanulási folyamatainak alakításában.
A tanulót a közösség ügyeiben való aktív részvételre, a közösségért felelősséget érző polgárrá kell nevelni.
Magát a projektmódszert Dewey tanítványa és követője, William Kilpatrick (1871-1965) dolgozta ki 1918-ban. Elterjedése a század első felére tehető.
A módszer a tanulók érdeklődésére, szükségleteire és a közös tevékenységre épít. Egyik fő jellegzetessége a résztvevők nagyfokú szabadsága, önállósága. A projektmódszer alkalmazásával kilépünk a hagyományos időbeosztásból és a tantárgyi keretekből. Az ismeretszerzés a különböző tevékenységek során alkotó módon történik. Nem a pedagógus adja át az ismereteket, hanem a tanulók szerzik meg azokat a tevékenységek során. Tanítás, ismeretátadás, ismeretfelhalmozás helyett a tanulás, az ismeretszerzés, és a képességfejlesztés kerül előtérbe. A projekt megvalósítása során a hangsúly az együttes munkálkodáson, egymás segítésén, elfogadásán, a kommunikációs készségek, technikák elsajátításán van. Ha ez valóban sikerül, akkor érvényesülhet a projekt didaktikai hármas alapelve: átélés – ismeretszerzés – megértés.
Klasszikus formájában fizikai munkával és valamilyen tárgyi produktum megalkotásával kapcsolódik össze, melynek során egyfelől megtanulják a szükséges technológiai folyamatokat, másfelől kapcsolódó elméleti ismereteket is lehet szerezni.
Például színjáték, kiállítás, internetes oldal. Bármiről is szól a projekt, a végeredmény megformálásakor a produktum esztétikai kivitelezése nagyon fontos szempont.
A napjainkban igen elterjedt környezeti nevelés legkedveltebb projekt-típusa. Például a közeli kiserdő "kitakarítása" közben egyszerre van lehetőség természet- és társadalomismereti tudás megszerzésére. De ide sorolhatók a természet saját tapasztalaton alapuló megismerése pl. erdei iskolákban. Az első erdei iskolák állandó intézmények voltak és valóban erdőkben, erdők mellett működtek. Fő céljuk az volt, hogy a rossz levegőjű városi gyerekek a tanév egy részét egészséges környezetben tölthessék. Ma már nem feltétlenül erdők mellett alakulnak ilyen iskolák és csak egy-két hetet töltenek a diákok az iskolától távol, ám a természethez közel.
A gazdálkodás alapszabályai hatékonyabban sajátíthatók el a gyakorlatban gazdálkodva, mint elméletben megtanítva. Jó példa erre az almaprojekt. A diákok almát vásároltak, szedtek. Az alma egy részét eladták, a többiből befőttet, almás süteményt, stb. készítettek együtt az iskolában. A termékeket aztán az iskolában árulták. A projekt megvalósítása során nemcsak gazdálkodást, hanem konyhatechnikát, sőt biológiát is tanultak.
Ez a projekt-típus megfelelő új elméleti anyagrészek feldolgozására. A cél ilyenkor egy téma komplex feldolgozása kutatómunkával. A végeredmény bemutatása pedig mindig nyilvános formában történik. Ez lehet írásmű, kiállítás vagy egy előadás.
A projektmódszer alapkövetelménye, hogy a tanulók szívesen és saját akaratukból oldják meg feladatot. Ezért fontos a diákok bevonása a témaválasztásba. A kollektív témaválasztás folyamatát jól segítheti a brain storming, azaz az ötletroham technikája.
Tervezési és szervezési feladatokSzerkesztés
Az adott probléma megoldásához vezető cél felismerése, megértése,
További konkrét problémák, részcélok megfogalmazása,
Egyéni vagy önkéntes alapon csoportok kialakítása,
Megoldási terv készítése, konkrét feladatok megfogalmazása,
Tanári együttműködés, segítség a célok megfogalmazásába, csoportok szervezésében, a terv elkészítésében.
Értékelni kell a munkát:
a produktum szempontjából: mennyire volt eredményes a munka, kielégítette-e a szükségleteket. Mennyire volt elégedett a közönség?
a tanulás szempontjából: milyen tanulási folyamatok zajlottak le a projekt megvalósítása során?
a társas kapcsolatok alakulása szempontjából: hogy tudott együttműködni a csapat, voltak-e konfliktusok, és képesek voltak-e a azokat kezelni?
A tanulók kezdeményező, aktív szerephez jutnak.
Saját érdeklődésük vezeti őket, így a motiváció igen erős.
Fejleszti a kommunikációs és szociális képességeket, a kreativitást, az ismeretszerzési képességet, a problémamegoldó és analitikus gondolkodást, az önállóságot, a kooperációt, a tervezést, az alkalmazkodást, az időbeosztást, az információk megosztását.
Az ismeretek, jártasságok, szokások elsajátítását indirekt úton biztosítja.
Saját képességeiknek megfelelően tudnak részt venni egy-egy probléma megoldásában.
Konkrét, hasznosítható, gyakorlati tudást nyújt.
Lehetőség nyílik újfajta tanár-diák kapcsolat kialakítására.
Örömteli, stresszmentes együttműködést biztosít.
Előmozdítja a pedagógusok szakmai együttműködését, így javítja a tantestület összetartását.
Megvalósul az egymástól történő tanulás elve.
Ősz projekt az óvodában
Tavasz projekt az iskolában
Dewey, John. A nevelés jellege és folyamata. Budapesti Tankönyvkiadó (1976)
Hortobágyi, Katalin (szerk.). Projekt kézikönyv. IFA-OKI (1991)
Soós, Roland - Fedor, L - Balázs, Tamás (szerk.). A felnőttképzés módszertana 1-5. kötet. Észak-magyarországi Regionális és Munkaerőfejlesztési Átképző Központ (2004).
Magyar Fejlesztőpedagógusok és Gyógypedagógusok Szakmai Nemzetközi Egyesülete
Knausz Imre: A tanítás mestersége
Szent Istvány Egyetem Alkalmazott Bölcsészeti és Pedagógiai Kar[halott link]
Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Projektmódszer&oldid=22303258”
Utoljára szerkesztve 2020. február 24., 20:12-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. február 24., 20:12
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.