fr pl hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu pl hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu fr hu hu fr hu en ms en fi hu et fi hu eu hu hu hu fr hu hu fr de hu hu hu hu hu hu en cs hu fi hu de fr hu hu en it fr en hu pt en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr cs hbs_lat sv tr es hbs_lat hu fr hu hu br en en hu hu fr hu en hu hu hu hu hu fr hu hu hu en id hu hu hu hu hu ms hu hu es hu hu hu de hu sk hu hu hbs_lat hu hu hu hu it en lt pl hu hu hu hu fr hu hu hu id hu fr hu fr fr hu hu hu hu hu en hu hu en sk en hu es es hu hu is hu hu hu hu hu hu hu nl hu hbs_lat fr hu hu hu hu en hu fr ceb hu fy hu hu cs fr hu hu hu sk et hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu ceb hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl sv hu tr sk hu fr hu hbs_lat pl fr cs hu en cs de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat eo fa fr he it ms nl ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Lovászpatona témájú médiaállományokat.
Lovászpatona község Veszprém megyében, a Pápai járásban.
A község Veszprém megye északi szélén, a Sokorói-dombság déli nyúlványain, a Marcalba csordogáló Csángota-ér partjai mellett található. A település érintkezik Győr-Moson-Sopron megye határával és a Bakony hegység északi részével is. Az enyhe lankák, az alacsony dombok, és sekély völgyek változatos látványt nyújtanak.
Megközelítése közösségi közlekedéssel nehézkes, mert vasútvonal nem érinti és az erre vezető autóbuszjáratok is ritkán közlekednek.
Közúton a (Kisbér)-Veszprémvarsány-Pápa közti 832-es főútországútról Csótnál letérve Vanyola érintésével érhető el, a 8306-os úton, vagy Gicnél lekanyarodva Nagydémen keresztül a mintegy 9 kilométer hosszú 83 121-es számú mellékúton. Győr felől Tétig a 83-as főúton, majd arról letérve Gyömörén keresztül ugyancsak a 8306-os úton lehet elérni.
Lovászpatona nevét 1353-ban Pathona néven említette először oklevél, 1374-ben pedig már Louazapathana néven volt említve.
A neve a Patona személynévből ered, ennek származása ismeretlen. Sok kutató szerint török eredetű lehet. Az előneve a királyi lovászok ittlétére utal. 1437-ben Luxemburgi Zsigmond 2500 arany forintért elzálogosítja, Szerdahely, Udvarnok és Szerecsen prédiumokkal együtt Chupor Pál bán fiainak: Demeter püspöknek és Akáciusnak, udvari vitézének.[3]
A középkorban mezőváros volt, s területén több nemes osztozott. Például: a Nemal, a Thuri, és a Hathalmi családok, akik helyben laktak szolganépükkel. A török 1531-ben felégeti, 1552-től adót fizetnek nekik. 1589-től 1608-ig pusztaság. 1738-tól Festetics József gróf nyeri el királyi adományként, mely ezután mezővárosból jobbágyfaluvá sorvad.1828-tól ismét mezőváros lesz. Ez időben lakossága 1858 fő.
Híres volt országos vásárairól. A földművelés kétnyomásos rendszerű. A településen a földművelésen és állattenyésztésen kívül jelentős volt a fuvarozás. 1857 és 1949 között megnőtt a község szántóterülete.
1959-ben megalakult termelőszövetkezete. A helyi lakosság nagyobb része itt dolgozott. Kisebb része a Pápai Állami Gazdaság helyi telephelyén. Sokan eljárnak a győri üzemekbe. A fő profil a földművelés és az állattenyésztés volt. Ennek ellenére árbevételének több mint felét ipari tevékenységből, illetve szolgáltatásból szerezte.
Az 1960-ig működő növénynemesítő telepén kísérletezték ki a lovászpatonai rozsot, biborherét, és napraforgót. Az elmúlt évtizedekben utakat, járdákat, tűzoltószertárat, takarékszövetkezetet, gyógyszertárat építettek. Újjáépítették a kastélyiskolát, az orvosi rendelőt. Fogorvosi rendelő és lakás épült. A tsz. varrodájában 150 fő dolgozik. Terménytárolót és halastavat létesítettek.
1990–1994: Horváth Károly (független)[4]
1994–1998: Takács József (független)[5]
1998–2002: Komenda László (független)[6]
2002–2006: Takács József (független)[7]
2006–2010: Pintér Imre (független)[8]
2010–2014: Pintér Imre (független)[9]
2014–2019: Pintér Imre (független)[10]
2019-től: Pintér Imre (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,9%-a magyarnak, 2,8% cigánynak, 2,2% németnek mondta magát (12% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 56,7%, református 1,4%, evangélikus 18,6%, felekezeten kívüli 6,4% (16,7% nem nyilatkozott).[11]
Az Árpád-kori eredetű evangélikus templom
Az evangélikus templom légi felvételen
Somogyi-kastély Késő barokk stílusú. 1794-1808 között építették. Jelenleg általános iskolaként hasznosul.
A kastélyparkot 1980-ban helyi jelentőségű védett természeti területté nyilvánították.
Evangélikus templom. Eredetileg 13. századi román stílusú, a 14. században gótikus, a 18. században barokk stílusban átépítették.
Római katolikus templom. 1884-ben átépítették.
László Dezső (1893–1949) magyar katonatiszt a második világháború idején
Babics Endre (1894–1955) kanonok, szerkesztő
Babics Antal (1902–1992) orvos, politikus
Kollár Kálmán (1932–2012) karnagy
Hárs József (1944–) agrármérnök
Hamar Imre: Veszprém megye kézikönyve (Szekszárd, 1998.) CEBA Kiadó ISBN 963-9089-18-4
Pölöskei Istvánː Lovászpatona Pápa, 2009. https://www.lovaszpatona.hu/kozsegunk/tortenet/tortenet.pdf
↑ a b Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 29.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ MOL DL-DF 93757
↑ Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 6.)
↑ Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
↑ Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
↑ Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
↑ Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
↑ Lovászpatona települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
A Pápai járás települései
Adásztevel •  Bakonyjákó •  Bakonykoppány •  Bakonypölöske •  Bakonyság •  Bakonyszentiván •  Bakonyszücs •  Bakonytamási •  Béb •  Békás •  Csót •  Dáka •  Döbrönte •  Egyházaskesző •  Farkasgyepű •  Ganna •  Gecse •  Gic •  Homokbödöge •  Kemeneshőgyész •  Kemenesszentpéter •  Kup •  Külsővat •  Lovászpatona •  Magyargencs •  Malomsok •  Marcalgergelyi •  Marcaltő •  Mezőlak •  Mihályháza •  Nagyacsád •  Nagydém •  Nagygyimót •  Nagytevel •  Nemesgörzsöny •  Nemesszalók •  Németbánya •  Nóráp •  Nyárád •  Pápa •  Pápadereske •  Pápakovácsi •  Pápasalamon •  Pápateszér •  Takácsi •  Ugod •  Vanyola •  Várkesző •  Vaszar •  Vinár
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lovászpatona&oldid=24707173”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 22., 20:41
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.