hu en hu hu hbs_lat hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu
N. Tóth Anikó Selmecbánya-regényekről az Irodalmi Szemle írótáborában | Bázis
Magyar Irodalmi és Művészeti Egyesület Szlovákiában
Selmecbánya-regényekről tartott előadást N. Tóth Anikó az Irodalmi Szemle várhosszúréti írótáborában, az ARTtér IV.-en, pontosabban Selmecbánya megjelenéséről az utóbbi száz év prózairodalmában.
Az irodalomtörténész és prózaíró elsőként Lovik Károly (1874-1915) „ködlovag” írót említette, aki 1904-ben megjelent A leányvári boszorkány című kisregényében mikszáthi derűvel, kedélyes-anekdotázó elbeszélőmódban, mindent átszövő iróniával avatja be az olvasót a selmecbányai akadémiai diákság életébe. Selmecbánya diákvárosnak számított, mert itt működött az európai hírű bányászati és erdészeti akadémia. A regényt 1938-ban megfilmesítették, rendezője Gertler Viktor, Csortos Gyula és Bilicsi Tivadar is játszik benne, a zenés betéteket felhasználó film vígjátéki elemekkel dolgozik.
N. Tóth Anikó előadásának második főszereplője, Kosáryné Réz Lola (1892-1984) Selmecbányán született, nagyapja az Akadémia fontos tanára volt, a család Trianon után kénytelen volt elköltözni a városból. A művelt, sok nyelven beszélő írónő 27 évesen hagyta el szülővárosát, és sosem tért vissza Selmecbányára, csak regényeiben (fia, Kosáry Domokos ismert történész). Az Athenaeum pályázatára írt regénye (Filoména) 1920-ban fődíjat nyert, ami megnyitotta előtte az utat a Nyugatba, Osvát Ernő mentorálásának is köszönhetően. A konzervatív középosztály írója lett az 1930-as évektől, többek között lányregényeivel. Műfordítóként is ismertté vált, például az első Nobel-díjas (1938) írónő, az amerikai Pearl S. Buck Az édes anyaföld c. regényét is ő fordította le, illetve a Winnetou-t és négy Agatha Christie-regényt is. A II. világháború után teljesen kitörölték a kánonból, egyrészt a feminista nézőpont alkalmazása, másrészt a Trianon-tematika miatt. Könyveit puha kötésben, szórakoztató lektűrre utaló dizájn jellemezte, N. Tóth Anikó szerint ez is jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy kiszorult a kánonból. A Filoména című regény egy „tót cselédlány” története, Szenes Piroska Csillag a homlokán c. regényével, ill. Kosztolányi Dezső Édes Annájával hozható párhuzamba. A mű egyik helyszíne a selmecbányai evangélikus líceum – Petőfi és Mikszáth hajdani iskolája. 1921-es Ulrik inas c. történelmi regénye szintén Selmecbányán játszódik, a 15. század második felében. A műről Füst Milán írt elismerő kritikát. Szintén selmecbányai ihletettségű a Nyugatban folytatásokban megjelent Álom, amely a női sorsot körüljáró Hófehérke-történet újraírása. Tetralógiája (Asszonybeszéd, Perceg a szú, Vaskalitka, Por és hamu) női perspektívából elmesélt családtörténet, amelynek jelentős részei Selmecbányán játszódnak.
Harmadikként Szitnyai Zoltán (1893-1978) nevét említette az előadó. Szitnyai édesapja Selmecbánya polgármestere volt, Trianon után szélsőjobboldali lapokban publikált. Hodinai Hodinák és A lángoló hegyek című regényei játszódnak Selmecbányán.
Negyedik írónk Jozef Horák (1907-1974) szlovák író, aki Selmecbányán született, gyereklapot szerkesztett, ifjúsági regényeket írt, számos selmecbányai ihletettségű novellája és regénye is van, többek között Selmec legismertebb legendáját, Rössel Borbála történetét is feldolgozta. De amíg a legendák szerint a 16. században élő tivornyázó, dúsgazdag, fekete mágiával foglalkozó hölgy, aki elherdálta a vagyonát, leginkább negatív szereplő, addig Horáknál Rössel Borbála férfiaknak kiszolgáltatott, nem negatív karakter. A történelmi tudással felvértezett szerző számos forrást (latin, német, szlovák, magyar) felhasznált regényéhez, művéből hang- és tévéjáték is készült.
Anton Hykisch (1932-) selmecbányai születésű szerző, a rendszerváltás után Szlovákia kanadai nagykövete volt, nagyapja Selmecbánya elismert kereskedőjeként írta bele magát a város történetébe, az író nagyszerűen ábrázolja ezt a miliőt Moja Štiavnica (Az én Selmecem) c. kötetnyi nagyesszéjében. Van több Selmecbánya-regénye is, ezek közül talán a legismertebb a Čas majstrov (Mesterek kora), amely a Szent Katalin-templombeli csodálatos szárnyasoltár megalkotójáról, a titokzatos M. S. mesterről szól. A regény 1977-ben jelent meg, a mesterember – művész identitásának változásával is foglalkozik az 1500 körüli években, és különlegessége, hogy gyakoriak benne a képleírások, reflexiók a műalkotás folyamatára. Egyszerre művészregény és történelmi regény is.
Száraz Miklós György (1958-) történelmi tárgyú regényei közül Az Ezüst macska (1997) című regény, amelynek címe egy fogadóra utal, szintén Selmecbányán játszódik.
N. Tóth Anikó hetedik példája Rút Lichnerová (1951-) művészettörténész, esszéista, Anna Regina (2006) című kisregényének középpontjában a kor egyik legismertebb és legelismertebb polihisztorának, Mikovíny Sámuelnek a felesége áll. A regény a főszereplő feleségként, anyaként és nőként is megszenvedett életét mutatja be.
Horváth Péter (1951-) két Selmec-regényt írt: a Bogárvérrel (2011) Mátyás korabeli történetet dolgoz fel, a cím egy bogarak vérével írt naplóra utal. Következő regénye A képíró (2013) a már említett M. S. mester történetét dolgozza fel, és hasonlóan él a képleírások műfajával, mint Hykisch regénye.
N. Tóth Anikó kilencedik, utolsó példája Juraj Červenák (1974-) szlovák prózaíró, aki felkapott fantasyk és történelmi krimik szerzője. Török kori történelmi regényében a már említett Rössel Borbála szintén mágiával foglalkozó unokája is feltűnik. Mint látható a legendás város, annak történelme, terei, ódon épületei, zegzugos utcácskái valódi ihletet jelentettek nem egy prózaíró számára. Csak remélhetjük, hogy N. Tóth Anikó tovább folytatja a megkezdett kutatómunkát.
Kategóriák: Esemény, Hír, Tőlünk |
← Pillanatképek Gužák Klaudia kiállításáról az Irodalmi Szemle írótáborából
Mizser Attila beszélgetése Juhász Tiborral →
Nagy Hajnal Csilla könyvét Margó-díjra jelölték!
N. Tóth Anikóval Kuklis Katalin beszélget a II. Bázis Fesztiválról a Pátria Rádióban
II. Bázis Fesztivál – program
Szávai Dorottya – Min dolgozol a héten?
Deczki Sarolta és Orcsik Roland a könyvfesztivál szlovák díszvendégségéről Proics Lillának a Magyar Narancsban
„Beleállok és visz a szöveg…” Vályi Horváth Erikával Németh Zoltán beszélget
György Norberttel Németh Zoltán beszélgetett az Irodalmi Szemlében
Szávai Dorottya – Min dolgozol a héten?
Paszmár Líviával Németh Zoltán beszélgetett az Irodalmi Szemlében
Magyar Irodalmi és Művészeti Egyesület Szlovákiában