hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu en de en ca en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Dobozy Imre (író) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a magyar íróról szól. Hasonló címmel lásd még: Dobozy Imre (egyértelműsítő lap).
A Fiatal Írók Találkozóján 1979-ben
1982. szeptember 23. (64 évesen)[1]
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
vers, tanulmány, regény, elbeszélés, forgatókönyv
A Wikimédia Commons tartalmaz Dobozy Imre témájú médiaállományokat.
Dobozy Imre (Vál, 1917. október 30. – Budapest, 1982. szeptember 23.) Kossuth- és József Attila-díjas magyar író, újságíró.
Sírja Budapesten, a Kerepesi temetőben
Emléktáblája egykori lakhelyén, a Szent István park 15. szám alatt
1935-től tanárképzőbe járt, majd könyvelő volt a Hitelbanknál. Részt vett a falukutató mozgalomban. 1942–1943 között katona volt. 1944-ben ismét bevonult, átállt a szovjet hadsereghez. 1945-től a Buda környéki járás MKP-titkára volt. 1947–1959 között a Szabad Föld, a Szabad Nép és a Népszabadság munkatársa. 1959-1973 között a Magyar Írók Szövetségének főtitkára, 1975–1981 között elnöke volt. 1961–1963 között az Élet és Irodalom főszerkesztője. A Fiumei Úti Sírkertben, a nagy munkásmozgalmi parcellában temették el.[2]
Verseit a Válasz, a Pesti Hírlap, az Új Idő közölte; kötetben is megjelentek (Június, 1938) . Írt a századvégi agrármozgalomról (Azért a víz az úr, 1950) . A riportszociográfia műfajának megújításával kísérletezett (Túrkeve, 1951; Az új Túrkeve, 1952) . 1956 után a drámai helyzeteket is derítő humorral számolt be a TSZ-szervezések újabb fordulóiról (Tegnap és ma, 1960; Hegyoldal, 1961) . Írásainak másik nagy témaköre a második világháború. Kötelező jellegű váltakozása (A fegyverek beszéltek, 1955) után gazdagon, önéletrajzi elemekkel dúsítva eleveníti meg a háborús életet. Nemzeti lelkiismeret-vizsgálatot tart a Kedd, szerda, csütörtök (1967) lapjain, köztük az önironikus A tizedes meg a többiek (1965) című filmen és színpadon is sikeres kalandregényében. A Hatalom nélkül (1979) és az A lét alatt (1981) című regényei a háborút követő korszak politikai harcait beszélik el. Drámaíróként az 1956-os eseményekről a hivatalos következményeket kielégítő Szélviharral jelentkezett (1958, ebből film is készült; Tegnap) . A Holnap folytatjuk (1963) az értelmiség helyzetéről beszél. Az Eljött a tavasz (1969) a nemzeti és történelmi önvizsgálat drámája. Műveit több külföldi színház is bemutatta. Filmforgatókönyveket is írt (Zápor; 1960, Hattyúdal; 1964) .
Június. ifj. Ambrózy Ágoston, Békeffy Gábor, Dobozy Imre, Puszta Sándor, Rolla Margit, cserei Szász László, Taksonyi Pál, Turbók Gyula versei; Bartha Miklós Társaság, Bp., 1941
Két világháború; Szikra, Bp., 1947 (Szabad Föld téli esték könyvei)
A parasztság küzdelmei a Horty-rendszer alatt; MKP Országos Oktatási Osztálya, Bp., 1947 (Oktatási füzetek Falusi tanfolyam Politikai ismeretek)
A parasztság jelene és jövője; Szikra, Bp., 1948 (Szabad Föld téli esték könyvei)
A magyar demokrácia három éve; Országos Szabadművelődési Tanács, Bp., 1948 (A szabadművelődés kis könyvtára)
Műtrágyázás – jobb termés; Országos Tervhivatal, Bp., 1948
A feketeéri táblás; Dolgozó Parasztok Országos Szövetsége, Bp., 1949
Új élet a reménypusztai "Új élet" termelőcsoportban; Athenaeum, Bp., 1950 (Mezőgazdasági kiskönyvtár)
"Azért a víz az úr". Századvégi agrármozgalmak Magyarországon; Athenaeum, Bp., 1950
Túrkeve; Művelt Nép, Bp., 1951
Új vetés nő a Kunságon; Művelt Nép, Bp., 1951
Az új Túrkeve; Művelt Nép, Bp., 1952
A szent kút; Művelt Nép, Bp., 1952
Tavaszi szél; Országos Béketanács, Bp., 1952 (Békebizottságok kiskönyvtára)
Felhő és napsütés; Művelt Nép, Bp., 1953
Pártmunka egy nyírségi termelőszövetkezetben Sóstóhegy; Szikra, Bp., 1954
Így harcolnak Dégen a mezőgazdaság felvirágoztatásáért, a jólétért; Szikra, Bp., 1954
Más kézben a fegyver; Belügyminisztérium Országos Rendőrkapitányság Politikai Osztálya, Bp., 1955?[3]
Moszkvai utazás; Szikra, Bp., 1955
A fegyverek beszéltek. Szerencsés Ferenc naplója; Szikra, Bp., 1955 (Érdekes könyvek)
Mindennapi történetek; Szikra, Bp., 1956
Este az alvégen; Szikra, Bp., 1956
A tapolcai vár; Kossuth, Bp., 1957
Szélvihar. Dráma; rendezői tan. Kemény György, a díszletterv. Blanár György; Népművelési Intézet, Bp., 1958 (Színjátszók kiskönyvtára)
Tanya a viharban (filmforgatókönyv, 1958)
Tegnap és ma. Regény és elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1960
Hegyoldal. Regény; Szépirodalmi, Bp., 1961
Holnap folytatjuk. Színmű; Szépirodalmi, Bp., 1963
Az idegen ember (TV-film, 1964)
Két találkozás (TV-film, 1965)
A tizedes meg a többiek (filmforgatókönyv, 1965)
Mai magyar drámák / Dobozi Imre: Szélvihar / Darvas József: Kormos ég; Szépirodalmi, Bp., 1965 (Diákkönyvtár)
Egy nap a paradicsomban (TV-film, 1967)
Kedd, szerda, csütörtök; Szépirodalmi, Bp., 1966
Eljött a tavasz. Dráma; Szépirodalmi, Bp., 1969
Szemtől szembe (novella, 1970)
A tizedes meg a többiek / Kedd, szerda, csütörtök; Szépirodalmi, Bp., 1969 (A Magvető és a Szépirodalmi Könyvkiadó zsebkönyvtára)
A királylány zsámolya; s.n., Bp., 1974 (Kozmosz könyvek)
Ősztől tavaszig / Eljött a tavasz / Holnap folytatjuk / Szélvihar; Szépirodalmi, Bp., 1974
A tizedes meg a többiek / Elbeszélések / Kedd, szerda, csütörtök; Magvető–Szépirodalmi, Bp., 1975 (30 év)
Hatalom nélkül. Regény; Szépirodalmi, Bp., 1979
Váratlan hangverseny; vál. Tóth Gyula; Zrínyi, Bp., 1987
József Attila-díj (1952, 1954)
A Munka Érdemrend arany fokozata (1954, 1970)
Fegyverrel a Hazáért (1954)
A Haza Szolgálatában (1969)
A Munka Érdemrend arany fokozata (1970)
A Magyar Népköztársaság Zászlórendje (1975)
Szocialista Magyarországért Érdemrend (1977)
↑ a b BnF források (francia nyelven)
↑ 06.2 12-0 Nagy munkásmozgalmi parcella. fszek.hu (Hozzáférés ideje: 2016. február 21.)
Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 963-8607-10-6
Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó kiadó, Budapest, 1999 ISBN 9-638157-91-7
Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
Dobozy Imre a PORT.hu-n (magyarul)
Dobozy Imre az Internet Movie Database oldalon (angolul)
Kádár János koccint Dobozy Imrével, server2001.rev.hu
ISNI: 0000 0001 0953 7478
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Dobozy_Imre_(író)&oldid=24839071”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 9., 16:33
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.