hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu en hu hu hu hbs_lat hu ca hu es hu hu hu hu hu de hu eu hu hu hu en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en en en it en nb ru nb en en en en sv en sv nb tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu hu hu en cs de hu en hu en hu nb hbs_lat hbs_lat sk sk en en en en hbs_lat hbs_lat de pl nb hbs_lat hbs_lat hu sl bo en it la en en hbs_lat hbs_lat hu hu hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl en sk pt it it hbs_lat hbs_lat en da en hbs_lat es sl sl sl hbs_lat eo sl en hu en hu nb nb de sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat pl cs fi hu cs hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat en fa hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs sl hbs_lat sk sl sv en en sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en pl sl hbs_lat en en it en hbs_lat cs it en it it sl hbs_lat hbs_lat en it de en ro hbs_lat ceb hbs_lat hbs_lat ca hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat en pt hbs_lat sl en en fr hbs_lat hbs_lat sl cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat tr sl en pt sl en en en en en de fr en fr hbs_lat hbs_lat id en en en hbs_lat en en sl de cs pl hbs_lat it en de en cs hbs_lat en de en it sl it it ceb ro it en en hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat pl fr hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl it sl nb hbs_lat hbs_lat sl sl hbs_lat sl hbs_lat fr hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat it en ro io en cs hbs_lat sk hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat nl fi hbs_lat fi en cs it ceb hbs_lat lt it hu sl it sv hbs_lat pl bo en en en it sl en it hbs_lat hbs_lat la hbs_lat hbs_lat lt lt fi hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en en sl fi sv hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt en en ceb hbs_lat hbs_lat eo en hbs_lat sl hu en it en it sl sl hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hu hu hbs_lat en hbs_lat cs cs hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat en sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat en es de id sl sk en sv hbs_lat hbs_lat en hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat it en en en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat it hbs_lat sk ro hbs_lat lt sl lt hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat en sk sl en de hbs_lat en de en hbs_lat sl en sl hbs_lat hbs_lat en sk pt id it en nl sl hbs_lat it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en lt en sl da en de pl cs cs sv en pt hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat es sl en it lt sl sl hbs_lat hbs_lat en it en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat eo sk en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat ca hbs_lat fr hbs_lat it nl pl ro hbs_lat sl hbs_lat fy fr pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Muć község Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Muć eredetileg egy település volt, de a második világháború után Muć Gornji és Muć Donji részekre vált szét. Muć régi elnevezése Zmina volt és ma újra kezd visszakerülni a köztudatba ez a régi elnevezés. Zmina a dalmát Zagora és a középkori horvát Dalmácia központi települése, a horvát államiság egyik bölcsője volt.
2 A község települései
Split központjától légvonalban 20, közúton 33 km-re északra, a Dalmát Zagora központi részén, a 806 méteres Moseć-hegy és a Svilaja-hegység (legmagasabb pontja 1508 méter) között fekszik. Időjárási viszonyai szélsőségesek. A tél csapadékos és hideg, gyakran -10 °C alatti, a nyár pedig kifejezetten forró, gyakran 38 °C feletti hőmérséklettel. A község talaja nagyrészt köves, sziklás, kisebb területű termőtalajjal, mely a Neorićtól Donje Postinjéig húzódó Mućko polje területére terjed ki. A községközpont Donji Mućon található.
Közigazgatásilag Bračević, Crivac, Donje Ogorje, Donje Postinje, Donji Muć, Gizdavac, Gornje Ogorje, Gornje Postinje, Gornji Muć, Mala Milešina, Neorić, Pribude, Radunić, Ramljane, Sutina, Velika Milešina és Zelovo települések tartoznak hozzá.
A község területe bővelkedik régészeti leletekben, különösen a legrégibb horvát történelemre vonatkozóan. Muć régi Zmina (Smina) elnevezése már 1078. április 16-án feltűnik – akkor még várként – Zvonimir király egyik oklevelében. Zmina vára a tizenegy ősi horvát zsupánság egyikének székhelye volt. Muć település azonban ennél legalább kétszáz évvel régebbi, amit a Branimir fejedelem idejében a 9. században emelt gornji mući Szent Péter templom kőbe vésett felirata bizonyít. Zmina neve 1083-ban is említésre kerül Zvonimir király egy adománylevelében, melyben a spliti érsekségnek a Zmina nevű helyen birtokot adományoz („teritorium in loco, qui Smina nuncupatur, illud quidem, quod Conustina niminatur“). A szövegben Conustina a ma Klisszához tartozó Konjsko falunak felel meg. 1185-ben Klissza, Livno, Cetina , Mosor és Poljica mellett a zminai plébániát is megemlítik. A török érkezésével a térség korábbi fejlődése megakadt. Neorić várának eleste után 1538-ban Zmina százötven évig török uralom alatt maradt. Az új hatalommal új lakosság is érkezett a településre. Bár valószínű, hogy a régi lakosság egy része is itt maradt, a jövevények kerültek többségbe. Ők adták a település új Muć nevét is, mely név a Boszniai szandzsák 1528-as összeírásában bukkan fel először. A török kiűzése után a település elveszítette korábbi jelentőségét. 1682-ben Cosmi spliti érsek csak a territóriumok között említi, míg a korábban vele egyenrangú Klissza, Cetina, Poljica és Livno „comitatus”, azaz grófságként szerepel. A 18. század elejétől a korábbi Zmina helyett már a Muć név marad használatban. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 5802, 1910-ben 8048 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. A II. világháború után az addig egységes Muć helyett a Gornji Muć és Donji Muć került használatba. Lakossága 2011-ben 3882 fő volt. A községközpontnak alapiskolája, óvodája, önkéntes tűzoltóegylete, orvosi rendelője, három boltja és négy vendéglátó egysége van.
Gornji Muć Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma nagyon régi, 9. századi eredetű. Az oltár elő építményébe a felszentelés 888-as dátuma van bevésve. Ennek előzménye volt VIII. János pápa 879. június 7-én kelt, „kedves fiunknak Branimirnek”, Teodosius horvát püspöknek, a horvát papságnak és a horvát népnek címzett oklevele, melyben megerősíti és védelme alá helyezi az újjászervezett horvát társadalmi rendet. Ez a dátum a horvát államiság első nemzetközi elismerése, a mai Horvát Köztársaságban a horvát diplomácia napja. A pápa afelett érzett elégedettségében, hogy a horvát nép visszatért a római egyház oltalma alá Branimir fejedelem 879. május 21-én a Szent Péter templomban hozzá intézett kérésére megáldotta fejedelmet, a horvát népet és a horvát államot, egyúttal Branimirt törvényes uralkodónak ismerte el.
A község gazdasága gyengén fejlett. Az utóbbi években a Muć központjában levő korábbi autóalkatrész üzem újraindult és a gazdasági válság recessziója után várható az ipari fellendülés az erre a célra kijelölt Priske 0, Priske I. és Priske II. ipari övezetekben. A terület fejlesztésének alapja az infrastruktúra. A község minden útja aszfaltozott, de még mindig nincsen vízellátás valamennyi háztartásban. Az EU-csatlakozásig ez túl sokba került volna. Csatornahálózat nincs. Nincsenek járdák sem, emiatt a közúti közlekedés kockázatokkal jár. A telefon és a széles sávú internet az egész községre kiterjed.
A község területén három alapiskola található, melyek közül a községközpont iskolája Branimir fejedelem nevét viseli. Rajta kívül a neorići "Neorić-Sutina" alapiskola és a vrbai "braća Radić" alapiskola működik.
A KUD "Branimir 888" Muć kulturális és művészeti egyesületet a község népi hagyományainak, népszokásainak ápolására alapították. Már hosszú évek óta működik és 1998-ban vette fel Branimir fejedelem nevét, aki a község Szűz Mária templomát 888-ban építtette. Az egyesület több mint 150, különböző korú tagot számlál, akik több szekcióban működnek. Az egyesületnek folklór együttese, gyermek folklór csoportja, énekkara és hagyományos népi zenekara is van. A folklór együttest a neves horvát koreográfus Branko Šegović vezeti. Az egyesület rendszeres résztvevője a metkovići "Na Neretvu misečina pala" dalmát folklór fesztiválnak és más hasonló rendezvényeknek, mint a "Vinkovačkih jeseni", a "Đakovačkih vezova", a "Brodskog kola" és mások. Az együttes fellépett külföldön is, különösen Németországban, Lengyelországban, Macedóniában és a szomszédos Bosznia-Hercegovinában. Az egyesület a rendezője a "Stara je škrinja otvorena" folklór fesztiválnak, ahol minden év júniusában megtartják a horvát kultúra seregszemléjét.
Muć község hivatalos oldala (horvátul)
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2016. április 1.)
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Muć című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Muć&oldid=23491192”
Fotó nélküli Horvát település infoboxot tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. január 27., 16:33
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.