hu sk hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu ca hu hu da hu en hu hu hu hu hu ca hu it hu hu hu hu hu hu hu oc hu hu hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu hu de fr hu de hu hu de gl lt hu hu fr eo is sv hu hu hu hu nl en hu eo en hu hu hu pt hu hu fr sv de hu hu cs hu hu fr hu hu hu hu hu hu it hu hu vi es hu en hu hu hu en en sv sv hu hu fr hu de eo hu fr fr fr hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hbs_lat de hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu fr eo fr hu en fi hu hu hu hu ceb sv fr hu hu hu sk en fr hu hu hu fr pt hu hu hu hu hu pam hu ca en hu hu hu hu hu cs ms hu fr hu pl hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu nl hu cs hu fr hu fr hu fr nb hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat eo fa fr it ms nl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 11.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében.
Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával.
A Wikimédia Commons tartalmaz Káva témájú médiaállományokat.
Káva község Pest megyében, a Monori járásban.
2.2 A XVIII. század elejétől
2.3 Káva történelme 1848-tól 1918-ig
2.4 Káva történelme 1918-tól napjainkig
A Gödöllői-dombság legdélibb vonulatánál (Monor-Irsai dombság) fekszik, Pilis, Bénye és Pánd között. Gyönyörű természeti környezet, változatos állat- és növényvilág jellemzi. A Monor-Irsai dombság legeldugottabb települése. Területén két nagy löszvölgy húzódik. Akác- és fenyőerdők övezik. A tájkép változatos, dombok, völgyek, rétek tarkítják a látványt.
Csak közúton érhető el: Bénye vagy Pánd érintésével a 3112-es, Pilis felől pedig a 3123-as úton.
Első okleveles említése 1375-ben történt. A település neve a középkori oklevelekben Kalwa, Kalna formában bukkan fel. Az etimológusok szerint a név első tagja a szláv "kal" (sár) szót tartalmazza. A XIV. században a Kálnai család birtokolja. A XV. századtól több birtokosa is ismert (például a Kápolnai család).
A török korban Káva puszta a pesti náhijéhez tartozott.
1546-ban: „Káva puszta, ráják nélkül. A jövedelem a tizedekből 205 akcse: búzatized 10 kile, kevert tized 16 kile és szénatized 25 akcse.” Haszonélvezője Haszán bin Ahmed tímár-birtokos.
1559-ben ugyanezen a környéken két Káva pusztát írtak össze: „Kálva [sic!] puszta, ráják nélkül, Pánd falu közelében, a nevezett faluval együtt fizessen: búzatizedből 6 kilét, kevert tizedből 2 kilét és 400 akcse legelőadót.” Haszonélvezőjére nincs adatunk. „Kálva puszta, ráják nélkül. Zsiger nevű falu gyaurjai művelték, vele együtt számíttassék: búzatized 15 kile, kevert tized 8 kile és szénatized 6 szekér.” Haszonélvezőjére nincs adatunk.
1562-ben ugyancsak két Káva pusztát írtak össze: „Kálv [sic!] puszta, ráják nélkül, Pánd falu közelében. A jövedelem a tizedekből 500 akcse.” Haszonélvezőjére nincs adatunk. „Kálva puszta, ráják nélkül, Zsiger falu közelében.” Jövedelmét nem tüntették fel. A tímár-defter szerint az egyik Káva puszta jövedelme 200 akcse, haszonélvezője Ali bin Alagöz tímár-birtokos.
1580-ban már csak egy Káva pusztát említettek (a jövedelméből ítélve, feltehetőleg a két pusztát együtt): „Kálva puszta, ráják nélkül. Zsiger falu közelében a nevezett falu lakosai szántják-vetik, rétjét kaszálják és állataikat ott legeltetik, és tizedváltság címén átalányban évenként 2000 akcsét fizetnek.” Haszonélvezője Haszán bin Ahmed ziámet-birtokos.
1590-ben: „Kálva puszta, ráják nélkül, Zsiger falu közelében, a nevezett falu lakosai szántják-vetik, rétjét kaszálják és állataikat ott legeltetik, és tizedváltság címén átalányban évenként 2000 akcsét fizetnek.” Haszonélvezőjére nincs adatunk.[3]
A XVIII. század elejétől[szerkesztés]
Káva a török hódoltság végére elnéptelenedett. 1690-ben lakatlan pusztaként említik. Nem szerepel az 1715. és az 1720. évi országos összeírásokban sem. 1661-ben Halmy Gábor nyert rá adományt Wesselényi Ferenc nádortól. Tőle örökölte meg az Abaúj vármegyéből származó, evangélikus vallású fáji Fáy család egyik tagja, idősb László.
Káva 1715-ben Gombához tartozott. Ez utóbbi település szintén a Fáyok birtoka volt már a XVII. századtól. 1701-ben Fáy István és Ferenc birtoka. Új templomát is ők építették fel 1700 körül. A Fáy család – a Podmaniczkyakhoz, Prónayakhoz hasonlóan – a Pest megyei evangélikusság markáns pártfogói közé tartozott. Gombán kívül a megyében Bénye, Pécel, Maglód, Gyömrő, Dab és Apostag volt részben vagy egészben a tulajdonuk.
Káva földesura 1724-ben ifjabb Fáy László. Szervezett újratelepítését ő kezdeményezte 1725-ben, nagyrészt evangélikus szlovákokkal (valószínűleg Nógrád vármegyéből). A legelső néhány telepescsalád viszont magyar volt, és 1723–1724 folyamán érkezett ide.
1725-ben Puky Andrásné Fáy Kata nyert adományt Kávára többek között. A Puky család Abaúj, Borsod, Heves és Pest vármegyékben volt birtokos.
Káva történelme 1848-tól 1918-ig[szerkesztés]
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc kávai katonái:
A szlovák lakosság a XX. század elejéig őrizte kultúráját, anyanyelvét.
Káva történelme 1918-tól napjainkig[szerkesztés]
1990–1994: Kálmán József (független)[4]
1994–1998: Kálmán József (független)[5]
1998–2002: Kálmán József (független)[6]
2002–2006: Kálmán József (független)[7]
2006–2010: Kálmán József (független)[8]
2010–2014: Veszteg Zsolt (független)[9]
2014–2018: Dobrovenszki Norbert (független)[10]
2019–2019: Veszteg István (független)[11][12]
2019-től: Veszteg István (független)[1]
A településen 2019. február 10-én időközi polgármester-választást tartottak,[11] az előző polgármester lemondása miatt;[13] posztjáért egyetlen jelölt indult.
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,2%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,2% görögnek, 0,2% németnek, 0,9% románnak, 0,6% szlováknak mondta magát (10,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 35,9%, református 10,6%, evangélikus 12,6%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 12,6% (27,1% nem nyilatkozott).[14]
Puky-kúria - Egy 18. században itt állt épület helyén 1830-ban építtette Puky Simon és Márton az időközben többször átalakított klasszicista kúriát. 1945 után egy ideig italbolt volt, majd általános iskola lett. A Puky-család Káván tégla- és cserépégetéssel is foglalkozott.
Törökhíd - A híd a falu és Bénye közötti zsigerpusztai határban található, a Gombai-patak felett ível át.
Neve ellenére nem a törökök építették: Ezen keresztül szállították a középkor folyamán az erdélyi sóbányákból a sót Pestre. Korábban a Sajgón ívelt át, jelenlegi formáját 1815-ben kapta.
A faluban egy picinyke római katolikus és egy evangélikus templom található.
A ma iskolaként működő Puky-kastély udvarán áll a tanítók fája, amely minden pedagógusnak emléket állít, aki a településen valaha tanított. A parkban a millenniumi, az első világháborús és a második világháborús emlékmű és a Kölcsey Ferenc szobor áll.
Hosszúvölgy és a Szélmalom-domb. Védett növények is megtalálhatók itt, mint például az erdei szellőrózsa és a tavaszi hérics.
↑ a b Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2018. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2018. szeptember 3. (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.)
↑ Káldy-Nagy Gyula: A budai szandzsák összeírásai 1546-tól 1590-ig
↑ Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 29.)
↑ Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
↑ Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
↑ Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
↑ Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 20.)
↑ Káva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 18.)
↑ a b Káva települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. február 10. (Hozzáférés: 2020. június 26.)
↑ Veszteg István lett Káva polgármestere (magyar nyelven) (html). Ma.hu, 2019. február 11. (Hozzáférés: 2019. december 30.)
↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019 (Hozzáférés: 2020. június 26.)
Látnivalók – Káva község hivatalos honlapja
Káva község nem hivatalos weboldala
A Monori járás települései
Bénye ·  Csévharaszt ·  Gomba ·  Gyömrő ·  Káva ·  Monor ·  Monorierdő ·  Nyáregyháza ·  Pánd ·  Péteri ·  Pilis ·  Vasad
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Káva&oldid=25256002”
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 11., 12:20
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.