hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu it hu en cs ru hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu de hu hbs_lat hu en hu pl hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu rm hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu fr en en en en en en en en en lt de en en en en en en en en en en fr en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk a település szól. Hasonló címmel lásd még: Barót (keresztnév).
Barót (románul Baraolt) város Romániában Kovászna megyében. Bányaváros, az egykori Miklósvár fiúszék, ma Erdővidék központja. Bibarcfalva, Bodos, Köpec, Miklósvár és Felsőrákos tartozik hozzá. 2002-ben 9670 lakosából 9271 magyar, 300 román, 84 cigány, 11 német volt.
Bibarcfalva, Bodos, Felsőrákos, Köpec, Miklósvár
é. sz. 46° 04′ 30″, k. h. 25° 36′ 00″46.075, 25.6Koordináták: é. sz. 46° 04′ 30″, k. h. 25° 36′ 00″46.075, 25.6
A Wikimédia Commons tartalmaz Barót témájú médiaállományokat.
Sepsiszentgyörgytől 48 km-re északnyugatra a Baróti-medence közepén fekszik. Áthalad rajta a Barót-patak (Google Maps).
Közúton Sepsiszentgyörgy, illetve Csíkszereda felől Mikóújfalunál a DJ 122-es számú megyei útra térve, valamint Brassó, illetve Székelyudvarhely felől a DJ 131-es számú megyei úton érhető el. A városon nem halad át vasútvonal; a legközelebbi vasúti megálló a Brassó–Segesvár-vonalon található, 4 kilométerre lévő ágostonfalvi vasútállomás. A legközelebbi repülőtér a várostól 150 km-re, Marosvásárhelyen található.[4]
A település nevét valószínűleg a honfoglaláskor itt letelepedett Barót nemzetségről kapta. A nemzetségnév a török boru aldi (= nyest) főnévre megy vissza.
A baróti várat, amely valószínűleg a település határában állott római castrum maradványa lehetett, a középkorban Venczel várának hívták. A települést 1224-ben Boralt néven említik. A vár lábánál feküdt egykor Alsó- vagy Kisbarót. Felső- vagy Nagybarót pedig a Nagyerdő alatt feküdt. A római katolikus templom a 16. században épült. A települést 1658-ban tatárok dúlták fel, 1709-ben labancok kirabolták. 1802-ben földrengés pusztított, melyben a templom is súlyosan megrongálódott, és 1817-ben újjá kellett építeni. 1848. december 13-án döntő fontosságú csata zajlott Köpec és Felsőrákos között. Horváth Ignác és Gál Sándor vezette székelyek óriási vereséget mértek Heydte őrnagy császári csapataira. 1876-tól járási székhely. 1910-ben 2531 lakosa volt, 30 kivételével mind magyarok. Trianonig Háromszék vármegye Mikósvári járásához tartozott.
1940 szeptemberében a második bécsi döntés értelmében, Észak-Erdély részeként újra Magyarországhoz került.
1944. augusztus 23. után román és szovjet csapatok szállták meg. 1947 februárjában a párizsi békeszerződésekben hivatalosan ismét Romániának ítélték.
Városi rangra 1968-ban emelkedett.[5]
A 2011-es népszámlálás szerinti 8672 lakosából 8235 magyar, 234 román, 6 német anyanyelvű volt, 197 fő hovatartozásáról nem nyilatkozott.[6]
1873-tól üzemel lignitbányája. A Baróthoz kapcsolt települések (Bibarcfalva, Bodos, Felsőrákos, Köpec, Miklósvár) határában 1832-től a 2010-es évek közepéig kül- és mélyműveléssel lignitet fejtettek ki.[7]
Szénsavban gazdag ásványvíztartalékai vannak.[5]
Római katolikus templomát 1564-ben építették, majd 1690-ben barokk stílusban átépítették, szentélyét 1760 és 1767 között építették újjá. 1817-ben a földrengés következtében megrongálódott és ismét újjá kellett építeni. Erődített körfal övezi, tornya a déli oldalon nyíló bejárat felett áll.
A várostól nyugatra levő Kisasszony-kápolna 1755-ben épült.
A református templom 1996-ban épült, elődje 1782 és 1833 között épült fel.
Ortodox temploma 1950 és 1991 között épült.
Unitárius temploma 1991 és 1995 között épült.
Az Ágoston-tagon is vannak romok. Orbán Balázs egy, a vár védelme alatt állt 1–2. századi római települést tételezett fel itt.
A városban az alábbi művelődési intézmények működnek:[5]
Gyulai Líviusz Városi Könyvtár
A 2012-ben megválasztott képviselők megoszlása a jelölő pártok szerint az alábbi:
1739-ben Baróti Szabó Dávid jezsuita paptanár, költő, műfordító
1801-ben Keserű Mózes csillagász
1817-ben Simonfy Sámuel, Bem József tábornok orvosa
1834-ben Mircse János történész
1863-ban Gaál Mózes író
1900-ban Zathureczkyné Zelch Manci háztartástani író, újságíró, aki verseket, novellákat is írt
1909-ben Bodosi Mihály atléta, sebész[8]
1911-ben Zárug Lukács magyar–örmény építész
1913-ban Bodosi Dániel festőművész
1914-ben Baróti Lajos magyar labdarúgó, edző, szövetségi kapitány
1916-ban Bodosi Antal ferences rendi szerzetes
1920-ban Szabó Hajnal, magyar nyelv- és irodalomtankönyvek írója, szerkesztője
1923-ban Kádár Zsombor erdőmérnök
1928-ban Kászoni Zoltán halbiológus
1928-ban Incze László történész és muzeológus
1937-ben Gyulai Líviusz Kossuth-díjas grafikusművész
1940-ben Nagyné Bede Rozália pedagógus, pedagógiai szakíró, helytörténész
1941-ben Sikó László magyar állatorvos, állattenyésztési szakíró
1944-ben Tulit Ilona, a magyar nyelv és irodalom tanára, tanfelügyelő, tankönyvíró és szerkesztő
1961-ben Demeter János, Kovászna Megye Tanácsának volt elnöke, Barót város volt polgármestere
1964-ben Nagy Zsuzsanna kutatóorvos
1969-ben Benedek József földrajztudós
1969-ben Márkos Tünde képzőművész
1975-ben Incze Mózes festőművész
1934-ben Derzsi Ede röplabdázó
Barót központja a római katolikus templommal
Barót bejárata Brassó irányából
↑ "x" a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS
↑ a b Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Kovászna megye. adatbank.ro
↑ Barótról Kovászna Megyei prefektúrájának weblapján. (Hozzáférés: 2011. augusztus 21.)
↑ a b c Barótról a Kovászna Megyei tanács weblapján. [2011. október 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 20.)
↑ Distribuția vorbitorilor de limba maghiară - județul Covasna (angol nyelven). INSTITUTUL PENTRU STUDIEREA PROBLEMELOR MINORITĂŢILOR NAŢIONALE. [2017. február 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. február 3.)
↑ Kisgyörgy Zoltán: Dűlőúton a felsőrákosi szenelés. 3szek.ro. (Hozzáférés: 2022. április 2.)
↑ Hecser László: Emléktábla a Bodosi fivérek tiszteletére. Háromszék c. napilap, 2009. szeptember 3. (Hozzáférés: 2012. december 20.)
Veszely Károly: A baróti plébánia. Brassó, 1868 Online
Adalékok Barót történetéhez. Szerk. Demeter László. Barót, 1999
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Barót&oldid=24915338”
Utoljára szerkesztve 2022. május 9., 13:40-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. május 9., 13:40
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.