hu fi hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu sk hu hbs_lat hu hu hu eu hu es hu hu hu hu hu de hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en ca de oc fr de nl en ru ca ca oc oc ca oc fr fr hu hu hu hu hbs_lat en hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en hu nb hbs_lat hbs_lat sk sk en en en en hbs_lat hbs_lat de pl nb hbs_lat hbs_lat hu sl bo en it la en en hbs_lat hbs_lat hu hu hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl en sk pt it it hbs_lat hbs_lat en da en hbs_lat es sl sl sl hbs_lat eo sl en hu en hu nb nb de sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat pl cs fi hu cs hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat en fa hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs sl hbs_lat sk sl sv en en sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en pl sl hbs_lat en en it en hbs_lat cs it en it it sl hbs_lat hbs_lat en it de en ro hbs_lat ceb hbs_lat hbs_lat ca hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat en pt hbs_lat sl en en fr hbs_lat hbs_lat sl cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat tr sl en pt sl en en en en en de fr en fr hbs_lat hbs_lat id en en en hbs_lat en en sl de cs pl hbs_lat it en de en cs hbs_lat en de en it sl it it ceb ro it en en hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat pl fr hbs_lat hbs_lat hbs_lat pl it sl nb hbs_lat hbs_lat sl sl hbs_lat sl hbs_lat fr hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat hbs_lat pt hbs_lat it en ro io en cs hbs_lat sk hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat nl fi hbs_lat fi en cs it ceb hbs_lat lt it hu sl it sv hbs_lat pl bo en en en it sl en it hbs_lat hbs_lat la hbs_lat hbs_lat lt lt fi hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en en sl fi sv hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat lt en en ceb hbs_lat hbs_lat eo en hbs_lat sl hu en it en it sl sl hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hu hu hbs_lat en hbs_lat cs cs hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat en sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat pl en hbs_lat hbs_lat en es de id sl sk en sv hbs_lat hbs_lat en hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat it en en en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat it hbs_lat sk ro hbs_lat lt sl lt hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat en sk sl en de hbs_lat en de en hbs_lat sl en sl hbs_lat hbs_lat en sk pt id it en nl sl hbs_lat it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en lt en sl da en de pl cs cs sv en pt hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat es sl en it lt sl sl hbs_lat hbs_lat en it en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat eo sk en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat sl hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat sl hbs_lat fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2019. március 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Garjak témájú médiaállományokat.
Garjak falu Horvátországban Split-Dalmácia megyében. Közigazgatásilag Vrlikához tartozik.
Splittől légvonalban 43, közúton 72 km-re északra, községközpontjától 5 km-re délkeletre, a Peruča-tó északi partján egy kis félszigeten fekszik. A félsziget keleti partját a tóba ömlő Cetina-folyó képezi. Településrészei: Čubrice, Garjački Mlini, Matkovine, Modraš, Pometenik, Sutina és Šušnjar.
Ez a vidék 1688-ban Knin velencei ostromával egy időben szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően Boszniából és Hercegovinából érkezett új keresztény lakosság, köztük mintegy háromszáz pravoszláv család települt át Vrlika környékére. Ők voltak a mai lakosság ősei. Az 1714-ben kitört velencei-török háború során rövid időre újra török kézre került, de a háború végén 1718-ban az új határt már a Dinári-hegységnél húzták meg és ezzel végleg velencei kézen maradt. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a település a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az I. világháború végéig tartott. 1857-ben 601, 1910-ben 854 lakosa volt. Az I. világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A II. világháború idején olasz csapatok szállták meg. A háború után a település a szocialista Jugoszlávia része lett. A település házainak többsége régen a Cetina partján állt. Amikor 1958-ban egy gáttal elzárták a folyót és ezzel kialakították a Peruča-tavat az elárasztott területről a lakosságot kiköltözették. A lakosság többsége ekkor a faluból is elvándorolt, a falu népesség kevesebb, mint a felére csökkent. 1991-től a független Horvátországhoz tartozik. Ekkor lakosságának 85 százaléka horvát, 5 százaléka szerb nemzetiségű volt. A délszláv háború során szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz, a többségi horvát lakosság pedig elmenekült. 1995. augusztus 6-án a „Vihar” hadművelet során foglalták vissza a horvát csapatok. Lakossága 2011-ben 88 fő volt. A katolikus hívek a vrlikai plébániához tartoznak.
A település előtt található a Peruča-tó legjobb strandja.
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2016. április 17.)
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
Vrlika város hivatalos oldala (horvátul)
A spliti ferences rendtartomány honlapja (horvátul)
Vrlika turisztikai irodájának honlapja (horvátul)
A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja (horvátul)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Garjak&oldid=21125746”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2019. március 29., 13:37
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.