hu id hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu sv sv sv sv sv en sv hu sv hu sv hu sv hu sv hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu en hu hu en hu en hu hu hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu sk hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv it hu et fi hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu br hu hu hu hu fr hu hu hu pl en fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr
Csinyálóház - őrségi szállás, Velemér - A székely tprus népi megfelelője
A rajzos sindü leírása - a székely tprus jel - veleméri rajzos sindük - Sindümúzeum - ajánlott őrségi szállás
A veleméri Sindümúzeum egyik büszkesége a székely írás tprus (tapar us "szabír ős") jelének népi megfelelőjével
A hazai írástörténészek régen találgatják, hogy mi lehet a magyarázata a székely írás nikolsburgi ábécéjében fennmaradt tprus jelnek és a jelnevének. A "szakértők" elkönyvelték már több mindennek is, a kézenfekvő megoldást (a jelnév magyarázatát) azonban Simon Péter találta meg. Amihez csak azt tehetjük hozzá, hogy a jel az égigérő fát ábrázolja s az ősvallás egyik elterjedt jelképe volt.
A 90-es években az Írástörténeti Kutatóintézet által szervezett kutatóexpedíciók során került elő a fent látható változata ennek a székely jelnek. Nem véletlen egyezésről van szó, mert a veleméri rajzos sindükön és az őrségi cserépedényeken a székely írással rokonítható jelek sora bukkant elő. Bizonyítva azt, hogy a székely írás a magyar ősvallás jelképeiből alakult ki s hogy a magyar népművészet napjainkig használja ezeket az ősvallási eredetű jeleket. A népi jelek több esetben el is olvashatók, azonban csak szójelekként. Azaz ezek a népi jelek egy magyar hieroglifikus írás jelei, amely a székely írás előképe volt valamikor.
Amint azt Berze Nagy János az égigérő fáról írt kötetében megállapítja, ezt a fát a magyar nép az Istenével azonosította. Ezen a cserépen az égigérő fa, azaz a Tejút jelenik meg. Megközelítőleg ezer évvel a vallásváltás után az ősvallás legfontosabb témájának jelképe több változatban is előkerült Veleméren s a segítségükkel sikerült megérteni, hogy a magyar népművészetnek máig ez a leggyakrabban ábrázolt témája - bár ma már egyre virágszerűbb.
A tprus jelnév a közelmúltig megoldatlan rejtélynek számított, mert az ősvallási vonatkozásokat nem szívesen veszik tudomásul a "szakértők". Éppen ezért kiemelt tiszteletünket érdemli Simon Péter, aki helyesen magyarázta a tprus jelnevet, felismerve, hogy abban a régi népnevünk rejlik. A tapar nép nevet Patkanov említi az 1800-as évek végén megjelent  "A szabírok nemzetisége" c. tanulmányában, amely magyarul is elérhető a neten. Ebben a tanulmányában Patkanov elmondja, hogy a szabírokat taparnak is nevezték a róluk elnevezett Szibériában. Mivel az isten szavunk egy eredeti ős Ten összetétel leszármazottja, a szabírok őse egyúttal a magyarok istene is.
A fenti tetőcserép (helyi szóval sindü) a veleméri Sindümúzeumban tekinthető meg, ugyanazon a portán, ahol ezt a rajzos tetőcserepet készítették és megtaláltuk.
Ugyanaz a jelkép a magyar hímestojásokon is megjelenik
A székely tprus jel
A székely tprus jel a nikolsburgi ábécéből
A székely tprus jel azon mondatjeleink közé tartozik, amelyekről Veit Galiel tájékoztat bennünket, de amelyek létezéséről azóta sem hajlandó tudomást venni a hazai írástudomány.  A jel képi tartalma az Istennel azonos égigérő fa. Rokona az nt/tn (Ten) jel, amely szintén az égigérő fát ábrázolja, de csak egyetlen ágpárral. A jelnévnek több magyarázata létezik, a korábbiaknak azonban általános hibája, hogy az ősvallási kapcsolatot nem tárták fel - ezért a jelet nem is érthették meg.
Bővebben a tprus jelről.
A veleméri Cserépmadár szállás (egy 3 szobás, 3 fürdőszobás, konyhával és étkezővel rendelkező őrségi lakosztály) 4 ágyas Kamra szobája
A veleméri Csinyálóházzal (2 háló, 5 ágy) egy portán található a Cserépmadár szállás (3 szoba, 11 ágy), egy százéves parasztház, amely szintén az őrségi falusi turizmus szolgálatában áll. Honlap: www.cserepmadar.hu . Telefon: 06(20)534-2780. Villanyposta: cserepmadar@gmail.com. A szállásdíj kifizethető SZÉP Kártyával is.
A veleméri Cserépmadár szállás homlokzata orgonavirágzás idején
A veleméri Cserépmadár szállás (3 szoba, 11 ágy, 3 fürdőszoba, konyha, étkező/előtér) valamivel olcsóbb a Csinyálóháznál, mert nászutasok helyett inkább csoportoknak, baráti családoknak van teremtve s érvényesülhet a csoportkedvezmény.
A veleméri Cserépmadár szállás (egy 3 szobás, 3 fürdőszobás és  11 személyes őrségi vendégház) étkező-előtere
Min. 3 éj és max. 6 fő esetén az egész ház 20 000 Ft/éj.
Min. 3 éj és 7-11 személy esetén az egész ház 30 000 Ft/éj.
1-2 éjszakás foglalás esetén az egész ház 40 000 Ft/éj.
Tele szoba (3-4 fő) és min. 3 éj esetén 3 000 Ft/fő/éj.
1-2 éjszakás foglalás és nem tele szoba esetén 4000 Ft/fő/éj (valamint az üres ágyak után 1000 Ft/éj).
Honlap: www.cserepmadar.hu . Telefon: 06(20)534-2780.
A veleméri Cserépmadár szállás (egy 3 szobás őrségi lakosztály) 4 ágyas Belső szobájának részlete
Az Őrségben a falusi turizmus (szállás, vendégház, apartman, panzió és egyéb szálláshely fejlesztése) terén jelentős előrelépés történt az utóbbi években. Ennek köszönhetően sok panzió, vendégház, apartman (szebb szóval: lakosztály) és egyéb szállás nyílt meg az őrségi településeken. Van olyan őrségi falu, ahol nagyobb a turisztikai szálláshelyek fogadó kapacitása, mint a lakosság lélekszáma. Akinek van egy üres szobája, vagy háza; az már szállást, vendégházat, apartmant alakított belőle és bejelentkezett a falusi szállás kínálói közé. Ez természetes, hiszen minden őrségi család képes lehet egy kisebb szálláshely fenntartására. Megjelentek ugyanakkor a tőkeerős vállalkozók is, akik néha több százmilliós beruházással 50 főnél is nagyobb befogadóképességű panziók, vendégházak és szálláshelyek megjelenését segítették elő. Van olyan is, aki csak egy parasztházat újított fel s egy-két őrségi alkalmazottat távolról foglalkoztatva, megpróbálja kamatoztatni a befektetett tőkéjét. Gyakoribb, hogy egy-egy megüresedett őrségi ingatlant, vagy csak néhány szobát a rokonok hasznosítanak szálláshely céljára. A hírekben megjelent, hogy a gazdasági válság hatására a szálláshelyek harmada bezárt - ezt azonban a saját tapasztalataim alapján nem tudom alátámasztani. A szálláshelyek, panziók, vendégházak és magánszállások túlkínálata valóban teremtett némi feszültséget, de ez a szálláshelyek folyamatos fejlesztését eredményezi. A szállások versenye oda vezetett, hogy a szállás adása mellett ma már valami turisztikai többletet is kell nyújtani a falusi turizmus vándorainak. A tőkeerős szálláshely fürdési lehetőséget és éttermi szolgáltatásokat kínál (ez az összetettebb vállalkozási szerkezet úgy is kialakulhat, hogy egy fürdő, vagy étterem kezd szállás adásába - amire szintén van példa). Azonban a tőkeerős fejlesztéseknek is van korlátja. Akad rá példa, hogy a nagyobb panzió a magas rezsiköltség miatt nem lehet nyereséges és eladni is csak a beruházási költség töredékéért lehetne. Mert nem lehet minden őrségi szállás mellé rentábilis fürdőt és éttermet építeni. A kisebb őrségi szállások többnyire valamilyen olcsó megoldást választanak s például kulturális programot és egyfajta őrségi hangulatot kínálnak. A szállás területén bemutatják az Őrség népi kultúráját - egy múzeumként berendezett helyiséggel, vagy a szállás múzeális értékű berendezésével. E kisebb őrségi szállások fennmaradását segíti még, hogy azt az elkülönült nyugalmat tudják biztosítani, amit a városok forgalmától menekülö vendég keres az Őrségben. Azaz itt egymásra talált a turisztikai kereslet és az, amit az Őrség lakossága a szállás terén nyújtani tud. A vendég nem ritkán azért jön e szép tájra, mert a szállás nyugalmát meghitt elkülönültségben kívánja élvezni a párjával, a családjával, vagy a barátaival. Falusi parasztházat keres, ahol megtapasztalhatja a csendet és a Őrség természeti szépségeit.  Miközben a nagy befogadóképességű panziók ezt csak csökkentett mértékben képesek biztosítani, a fogyatkozó őrségi lakosságszám miatt megüresedő szép házakból kialakítható kisebb szállások éppen ilyen célra alkalmasak. Ez azt jelenti, hogy a parasztházakból kialakított kis őrségi szállás is létjogosult, meg a nagyobb panzió is. Sőt, egymásra is vannak utalva, mert a nagyobb szálláshely éttermét és fürdőjét csak a közeli kis szallások vendégei tehetik rentábilissá; miközben a kis szállás vendégének is hasznára lehet a közeli étterem és medence.
Hogyan illeszkedik e képbe a veleméri Cserépmadár szállás és Csinyálóház? Hogyan tagozódik be az őrségi szállások, szálláshelyek, panziók, vendégházak, lakosztályok, parasztházból kialakított magánszállások és nagyobb szállodák sorába?  Nos, elsősorban az adottságok határozzák meg a lehetőségeket. Ezek a szállás céljára szolgáló veleméri épületek az egyik legyszebb (ha nem a legszebb) őrségi tájban épültek meg. A dombtetőn lévő szállások körül virágzó rétek, néhány száz méterre patakok és erdők találhatók. Jellemzője a portának és Velemérnek a béke és szépség. Amikor egy végtelen csendben átaludt, pihentető éjszaka után kilépünk a teraszra és megrészegülünk a tájat átlengő boldog madárcsicsergéstől, vagy a virágzó árnyékliliomok illatától - akkor nehezen felejthető élménnyel gazdagodunk. Évekig hálásan emlékezhetünk rá s erőt ad az elkövetkező munkához. Az épületeket elsősorban őrségi parasztbútorokkal rendeztük be, amelyeket saját tervezésű elemekkel egészítettünk ki - de van egy múzeumunk is. A Sindümúzeum látogatóinak rendszeresen megmutatjuk a szállásokat is, ha azokban éppen nincs vendég. Az összhatásra jellemző, hogy belépve a szállás céljára átalakított épületekbe, a látogatók rendszerint megkérdezik egymástól: - Drágám, nem tudod, hogy mi miért nem itt szálltunk meg? -
Bababarát őrségi falusi magánszálláshely antik parasztbútorokkal
(2 szoba, 5 ágy, fürdőszoba, konyha)
9946 Velemér, Fő utca 7
A veleméri templom ősvallásból örökölt jelei
Az őrségi szár szójel
A székely tprus népi megfelelője
Az atya jele az Őrségben
Bél isten jele őrségi cserepeken
Madarak és fák napja
A víz és a Föld napja
Megjelent kötetek és cikkek
A finnugor elmélet alkonya
A segesdi fenékbélyegek és népi cserépedényeink jelrendszere
A székely rovásírás eredete
Őriszentpéteri hímestojás népi hieroglifákkal
Szibériai sámánköpenyek és a koronázópalást hasonló jelrendszere
Székely rovásjelek hun tárgyakon
The origins of hunnish runic writing
Így írtok ti magyar őstörténetet
Cserépmadár Szállás & Csinyálóház
Elsosorban a ház különös varázsa fogott meg bennünket. Ha valaki igazi nyugalomra és kikapcsolódásra vágyik, itt igazán megkaphatja.
Az Önök háza gyönyörű és minden igényt kielégít.
Nekünk maga az Őrség is élmény volt, és ezt csak fokozta a gyönyörűen berendezett házikó.
Balogh István Péter festőművész
Dávid Éva habán keramikus
Fürge cselle tanösvény (Kercaszomor)
Copyright © 2020 www.csinyalohaz.hu - Minden jog fenntartva.
Felhasználói Feltételek - Adatvédelmi Irányelvek