hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu fr hu fr hu eu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. március 23. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Egyéb elnevezés: Az Alföld gyöngye
Mottó: Gondolj egy élményre, itt megtalálod!
A Wikimédia Commons tartalmaz Gyopárosfürdő témájú médiaállományokat.
Gyopárosfürdő „az Alföld gyöngye"-ként ismert, Orosházához tartozó üdülőhely Békés megyében.
Gyopárosfürdő látképe a középső tó felől
3 A tó vize
Orosháza központjától 3 kilométerre, természetvédelmi területen, a Gyopáros-tó partján található.
A fürdő mellett, illetve az azt övező városrész központján nagyjából észak-déli irányban végighalad a 4408-as út, ez a legfontosabb közúti megközelítési útvonala. Déli szélét érinti még a 4406-os út is.
Vonattal a Kiskunfélegyháza–Orosháza-vasútvonalon közelíthető meg, Gyopárosfürdő megállóhely a fürdő bejárata mellett található, közvetlenül a 4408-as út mentén. A menetidő Orosházától 5 perc.
Helyi járatú autóbusszal 15 perc alatt közelíthető meg Orosháza városközpontjától. A 2 ill. a 2A jelzésű autóbuszok a fürdő bejáratától körülbelül 100 méterre állnak meg.
Orosháza-Gyopárhalma településrészt 1846-ban alapították, Károlyi Margit grófnő birtoka volt. A földet veteményesnek használtak, majd később szőlőt telepítettek. A három tóból álló tórendszert kenderáztatásra, lófürösztésre használták. A kiegyezés után kezdődött meg Gyopárosfürdő kiépülése. Az 1860-as évek végén fedezték fel a víz gyógyító hatását. 1869-ben Dr. László Elek orosházi orvos kezdeményezte először a fürdő "kulturált kiépítését", amely 1870-ben el is kezdődött. A tó egyik részén kijelölték a fürdőzésre alkalmas helyet.[2] Az 1880-as évekre közkedvelt fürdő lett, ami túlnyomó részt a médiának volt köszönhető. 1886-ban kimondták a gyopárosi tó fürdői jellegét, ezzel elismerve a víz gyógyhatását. 1886–1893 között jelentős fejlődés következett be. Az ezt követő években minimális pénzt költöttek a fürdőre, elhanyagolták, ezért egyre kevesebb vendég látogatta. A vezetőség észlelte a problémát, és arra jutott, hogy bevétel növekedésre csak úgy tehetnek szert, ha pénzt áldoznak a javításra, fejlesztésre. Elkezdődött a parkosítás a tó környékén, illetve a meder tisztítása. A század elején negyven szobával megépült a községi szálloda. 1906-ban fontos fordulópont következett be, Orosháza-Szentes vasútvonal beindult, érintve így Gyopárost, ezáltal a közlekedés biztosított volt. 1909-ben megkezdődött a fürdő-orvosi szolgálat. Ezek után ismét fellendült a fürdő látogatottsága, egészen az első világháborúig, majd 1925-ben kiépült a vasútvonal Orosházáról Gyopárosra közvetlenül. Egyre több üdülő épült a tó körül, növényzetet telepítettek. A második világháború miatt újból lecsökkent a látogatók száma, majd az 1960-as években ismét fejlődésnek indult a fürdő, újabb medencék kiépítésével.
Az 5,7 hektáron elterül tó átlagos mélysége 2 méter. A hínármentes víz halállománya elsősorban kárászból, pontyból és keszegfélékből áll.
1999-ben a tó vizét gyógyvízzé nyilvánították. A természetes alkáli-hidrogénkarbonátos víz különböző mozgásszervi, gyulladásos, reumatikus és ízületi bántalmak, nőgyógyászati panaszok gyógyítására, valamint balesetek, műtétek utáni rehabilitációra alkalmas. A Gyógyászati Központ a gyógyvíz gyógyerejére alapozva teljes körű szakorvosi ellátást, fiziko-, elektro- és balneoterápiás gyógykezeléseket biztosít. 2004 májusában megnyílt az élményfürdő is. 6000 négyzetméteren három kültéri, négy beltéri vízforgatásos medence, két darab óriáscsúszda, víziélményelemek, fitneszterem, konferenciaterem, étterem található.
Az üdülőterületet a Magyar Fürdőszövetség 2008 májusában 4 csillagos élményfürdővé nyilvánította.
A Gyopárosi tó alkalmas csónakázásra, vízibiciklizésre is.
Különlegességnek számít a szaunapark, ahol nyolc kabinban hatféle szauna található (finn, gőz, aroma, infra, fény, danárium).
A Szél István által tervezett víztorony 1925-ben épült. Napjainkban már használaton kívül van, azonban régen ez biztosította az egész térség vízellátását. A toronyba az ivóvizet gőzgépek segítségével juttatták el. A víztorony az idők folyamán a fürdő jelképévé vált. Mára már panoráma kilátóként működik. Felújították, de az eredeti formáját megőrizték. Innen nagyon szép kilátás tárul elénk. A belsejében található egy Gyopáros történetét bemutató múzeum, mely tárgyi emlékekkel szemlélteti a régmúlt időket.
↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
↑ Orosháza-Gyopárosfürdő az Alföld-gyöngye kialakulásának története. [2018. február 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. február 21.)
Békési Élet, 1969 (4. évfolyam) 3. szám Sass Ervin. Szemelvények a 100 éves Gyopárosfürdő történetéből
ÁNTSZ - Országos Gyógyhelyi és Gyógyfürdőügyi Főigazgatóság
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gyopárosfürdő&oldid=23705928”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. március 23., 06:28
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.