hu hu hu hu de hu en hu hu hu hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fr fr fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de en hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu en en pl hu hu hu hu hu hu de en hu hu hu hu de en hu en hu hu hu da hu hu hu de hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
ISMERETTERJESZTŐ FILMJEINK | Nemzeti Emlékezet Bizottsága
Az MSZMP KB Adminisztratív Osztálya, 1956–1966
A katonai felső vezetés, 1956–1960
Az Igazságügyminisztérium felső vezetése, 1956–1963
Bírák, ügyészek a megtorlás szolgálatában
Zárt folyosó a Gyorskocsi utcában
Magyar Gulag Táborvilág Magyarországon, 1945-1953
Arcok '56-ból (InfoRádió és a NEB sorozata)
A ceglédi hadifogoly- és gyűjtőtábor
A Küzdelem a lelkekért programsorozat tablói
Jelentés az ügynökneveket is tartalmazó mágnesszalagokról
Magyar Hősök. Szabadulószínház - ifjúsági előadás nem csak fiataloknak
Magyar Hősök (Az InfoRádió és a NEB sorozata)
Arcok '56-ból (Az InfoRádió és a NEB sorozata)
Magyar Hősök (A Mandiner és a NEB sorozata)
A NEB sorozata a 24.hu tudomány rovatában
MTVA podcast Emberemlékezet címmel
Farkasverem (a NEB szakmai támogatásával készített rádióműsor)
Küzdelem a lelkekért megemlékezéssorozat
Sorsfordítás. A paraszti társadalom felszámolása 1945-62
Kúria-Ügyészség - NEB kutatás '56
MTA BTK - NEB Vidéktörténeti Témacsoport
Lengyel - magyar együttműködés
A Bizottság éves beszámolói
A Nemzeti Emlékezet Bizottsága megalakulásától eltelt időszak eredményeiről, feladatairól
1. Szervezeti személyzeti adatok
2. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatok
Mi, a rendszer ellenségei — Kommunista táborvilág Magyarországon
Élő múlt - emlékezetkultúra és identitás Kárpátalján
Kicsi munkán a Kaukázusban
A Nemzeti Emlékezet Bizottsága szakmai közreműködésével készült filmek:
„ti is élni fogtok.” Pógyor István mártírhalála
Mi, a rendszer ellenségei — Kommunista táborvilág Magyarországon
Ismeretterjesztő rövidfilm az 1945 és 1953 közötti szabadságmegvonás-típusokról.
A filmet a Nemzeti Emlékezet Bizottsága megbízásából az Igen Média Kft. készítette (2020).
Írta és rendezte: Borbás Barnabás, Réti László
Animáció és grafikai tervezés: Köllőd Márton, Szita Barnabás
Történész szakértők: Bank Barbara, Földváryné Kiss Réka, Horváth Zsolt, Szokolay Domokos.
Főszereplők: Bartók László, Fodor Barbara, Szilasi Balázs, Tokaji Csaba.
Archív felvételek: Nemzeti Filmintézet Közhasznú Nonprofit Zrt.
Archív fotók: Bank Barbara, Fortepan, Földváryné Kiss Réka, HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Integrált Könyvtár és Muzeális Gyűjtemény (Hatvan), Magyar Nemzeti Múzeum, Rendőrmúzeum.
Köszönet: Kiskunsági Nemzeti Park, „Telepesek" Társadalmi Múzeum Alapítvány, Recski Szövetség Egyesület.
A paraszti gazdaságok 1948 és 1961 közötti kollektivizálása a népesség közel felét érintette Magyarországon. A paraszti tulajdon felszámolását, a földek és az emberek termelőszövetkezetekbe kényszerítését a kommunista hatalom megfélemlítéssel és erőszakkal érte el. Eközben feldúlta, majd felszámolta a hagyományos közösségeket, a hozzájuk kapcsolódó kultúrát, életmódot. Az erőszakos kollektivizálás történetét bemutató film az egykori üldözöttekre, meghurcoltakra, áldozatokra, az érintett családokra emlékezik. A filmben megszólaltatott emberek az említett korszak tanúi. Történeteik, valamint a bemutatott korabeli híradórészletek, egykori dokumentumok felidézik, hogyan terrorizálták a kommunista diktatúra alatt a parasztságot, belekényszerítve őket a termelőszövetkezetekbe. Az Apáink földje című film a Sorsfordítás. A paraszti társadalom felszámolása, 1945–1962 megemlékezéssorozathoz készült.
A film a Nemzeti Emlékezet Bizottsága megbízásából készült, közreműködő partner az Országgyűlés Hivatala Közgyűjteményi és Közművelődési Igazgatóság. Kiadója a Nemzeti Emlékezet Bizottsága.
Archív felvételek: Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt.
Archív fotók és dokumentumok: Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára, Diafilmgyártó Kft., Fortepan, Getty Images, Göcseji Múzeum, Magyar Nemzeti Múzeum, Magyar Nemzeti Levéltár Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Levéltára, Magyar Nemzeti Levéltár Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Levéltára, MTVA-MTI, Országos Széchényi Könyvtár, Rendőrmúzeum, Vágó Sándor magángyűjteménye, wikimedia.
Az alkotás teljes terjedelmében a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (Szjt.) rendelkezésének megfelelően szerzői jogi védelem alatt áll, a szerzői jog jogosultja (jogtulajdonos) az Országgyűlés Hivatala. A film bármely részletének felhasználása – az Szjt.-ben meghatározott szabad felhasználást kivéve – csak a jogtulajdonos írásbeli engedélyével lehetséges.
A film – amely a Nemzeti Emlékezet Bizottsága megbízásából készült – a hagyományos paraszti társadalom felszámolásának, az erőszakos kollektivizálás időszakának, az azt elszenvedő családoknak állít emléket.
A film elsősorban a bodrogközi Cigánd községben - egykori gazdákkal, valamint pártitkárral, brigádvezetővel, tanács- és téeszelnökkel - készített interjúkra épül.
Készítette a Nemzeti Emlékezet Bizottságának Hivatala megbízásából a „Cigánd, egy falu az (ezred)végen" című film 1989-ben forgatott anyagainak és a Magyar Nemzeti Filmalap- Filmarchívum filmhíradó részleteinek felhasználásával az ICI Interaktív Kommunikációs Zrt.
Szakértők: Földváryné Kiss Réka, Horváth Gergely Krisztián, Horváth Zsolt, Galambos István.
Élő múlt - emlékezetkultúra és identitás Kárpátalján
„1944 november közepén a szovjet Vörös Hadsereg parancsot adott ki a kárpátaljai magyar és német felnőtt férfi lakosság munkára történő mozgósításáról. A jelentkezsre hrom napot adtak. E határidő végétől, azaz 1944 november 17-től számíthatjuk a kárpátaljai málenkij robot vagyis az etnikai tisztogatással felérő események kezdetét. A kárpátaljai táborok közül a Szojva településen létrehozott gyűjtőhely vált a magyar közösség tragédiájának fő helyszínévé. A civilek többségét ide hozták, és innen indították tovább a Szovjetunió lágerrendszerébe. Pontosabban csak azokat, akik megélhették a transzportjukat, ugyanis a túlzsúfolt épületekben, ahol több mint tízezren embertelen körülmények között raboskodtak, ezrek és ezrek lelték halálukat…”
A film készítői: Havasi Dániel, Madácsy Tamás
Történész szakértő: Máthé Áron
Az 1956-os forradalmat – amely szabadságharccá alakult – a szovjetek verték le. A nyílt fegyveres küzdelem kudarcát követően a passzív ellenállás megtörésében már a magyar kommunista alakulatok is részt vettek. Végül, a forradalmi események főbb szereplőinek vagy akár csak egyszerű résztvevőinek felkutatását, előállítását, erőszakos kihallgatását, egyes esetekben fizikai megsemmisítését már elsősorban az újjászervezett kommunista erőszakszervezetek végezték el. A forradalmas nemzet megfélemlítésében, a sortüzekben, a békés lakosság terrorizálásában – vagyis a megtorlásban - is ezek a fegyveres csoportok játszották a főszerepet. A kommunista hatalom Kádár János nevével fémjelzett helyreállítását elvégző karhatalmi alakulatokat a korabeli köznyelvben „pufajkásoknak” hívták. 1956 késő őszétől kezdve szinte egészen a következő év végéig a pufajkások a kommunista hatalom által végrehajtott megtorlás élcsapata voltak. Filmünk a Viharsarokban, Magyarország délkeleti szegletében történteket mutatja be.
A filmet készítette: Havasi Dániel és Madácsy Tamás.
Szakértők: Erdész Ádám Békés megyei levéltár igazgató, Dányi Endre újságíró és Máthé Áron történész, a Nemzeti Emlékezet Bizottsága elnökhelyettese.
A Nemzeti Emlékezet Bizottsága támogatásával készült a film.
Kicsi munkán a Kaukázusban
A Magyarországi Németek Pécs-Baranyai Nemzetiségi Kör (Német Kör) tagjai történészek, érintettek részvételével, a GULAG – GUPVI Emlékbizottság támogatásával, több mint tíz ezer kilométert tettek meg, hogy a kaukázusi országokban a Malenkij robot rabjainak, áldozatainak nyomában járjanak.
A Német Kör szervezésében, 2016. augusztus 15. és augusztus 27. között a 25 fős kutatócsoport Budapestről indulva Moszkván át bejárta: Csecsenföldön Groznijt, Azerbajdzsánban Bakut és Gandzsát, Grúziában Tbiliszit, Kutaiszit és Magnetiti-Urekit, valamint a vonzáskörzetébe tartozó településeket (Sztaropromiszlovszkij kerület, Andrejevszkij völgy, Szumgaiti kerület, Sarkana, Goygol, Szaburtalo kerület, Hanlari körzet, Tkibuli). A szovjet lágerekről, temetőkről sokat mondóan beszélnek a helyszíni felvételek, az eseményekről a helyi történészek és túlélők emlékeznek meg.
A dokumentumfilm fő motívuma olyan kényszermunkatáborok, hadifogoly- és internált temetők, lágerkórházak és munkahelyszínek bemutatása, ahol a Malenkij robotra hurcoltak nyomait, emlékeit láthatjuk a Kaukázus térségében (Csecsenföldön, Azerbajdzsánban és Grúziában).
Szakértők: Dr. Máthé Áron, Dr. Bognár Zalán, Dr. Dupka György
A film készítői: Nagy Károly (narrátor), Csapó Harold Gábor, Hunor Tamás és Völgyi Gyula (operatőrök), Nagy Zoltán (vágó) Rozsnyai Ilona (szerkesztő-rendező).
A kommunista diktatúrák áldozatainak emléknapjához kapcsolódva elkészült az Országgyűlés Hivatala és a Nemzeti Emlékezet Bizottsága együttműködésében A koronatanú című film. Az alkotás a második világháború után kibontakozó többpártrendszert ért kíméletlen támadást, a kiépülő diktatúra eszköztárát, valamint a köztársaság megdöntésének vádja mögött meghúzódó valódihatalmi-politikai szándékokat Arany Bálint tevékenységén és sorsán, illetve a Magyar Testvéri Közösséggel szemben indított első koncepciós per eseménytörténetén keresztül mutatja be.
A dokumentumfilm a magyar történelem jelentős, de mégis kevesek által ismert pillanatát mutatja be az események történelmileg hiteles, filmes rekonstruálásával. A történések kosztümös jelenetek, archív felvételek és a korszak kutatói – Földváryné Kiss Réka, Szekér Nóra és Feitl Írisz – segítségével követhetők nyomon.
Készítette: Igen Média Kft.
Rendező: Borbás Barna, Réti László
Szakmai együttműködő partner: Nemzeti Emlékezet Bizottsága
„ti is élni fogtok.” Pógyor István mártírhalála
Antináci és antikommunista is volt, de mindenekelőtt mély hitű református ember Pógyor István, akit 1951. június 7-én hurcolt el az Államvédelmi Hatóság. A Keresztyén Ifjúsági Egyesület akkor mindössze 49 éves nemzeti titkárát hamis vádak alapján ítélték hosszú börtönbüntetésre. Sohasem szabadulhatott, mert ’53-ban addig bántalmazták, amíg belehalt sérüléseibe. Rá emlékezik az Ablonczy Bálint írta és rendezte „ti is élni fogtok.” Pógyor István mártírhalála című dokumentumfilm. A főhőst Trill Zsolt, a Nemzeti Színház színésze játssza a dramatizált jelenetekben, aki nem mellesleg ugyanúgy a kárpátaljai Sárosoroszi szülötte, mint a mártír. A film így nemcsak egy tragikus, ám mégis felemelő életút, hanem a Pógyor Istvánt útjára bocsájtó közösség előtti főhajtás is egyben – közölték az alkotók.
A filmben az események összefüggéseit és Pógyor István életét Földváryné Kiss Réka, a Nemzeti Emlékezet Bizottságának elnöke, a korszak kutatója segít megérteni.
Az alkotást a Károli Gáspár Református Egyetemen működő Reformáció Öröksége Műhely készítette.
Könyvbemutató- „Ne sírj, édesanya, hazajön édesapa” Brusznyai Árpádné Honti Ilona naplója
„Párthadsereg” – a munkásőrség vezetői címmel adatbázis olvasható a NEB honlapján
Az ipolysági katolikus templomban mutatkozik be a NEB vándorkiállítása
Székhely: 1088 Budapest, Vas u. 10.
Hírlevél feliratkozás / Hírlevél leiratkozás