hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu fr hu en hu en hu pl hu en hu hu sk en hu en hu hu hu ms hu de ms hu sv hu en en en si vi en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en fr en zh hu en hu fr hu fr hu en hu pl hu en hu hu sk en hu en hu hu hu ms hu de hu en hu en en en hu en hu en en hu hu hu en pt ru fr hu en hu en hu fr hu en hu pl hu en hu hu sk en hu sv hu hu hu ms hu cs zh hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en en th hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A P6 mikroarchitektúra az Intel x86 mikroarchitektúra hatodik generációja, amely az 1995 novemberében bevezetett Pentium Pro mikroprocesszorban jelent meg először. Az architektúrára gyakran i686-ként is hivatkoznak. A NetBurst mikroarchitektúra váltotta fel 2000-ben, de újraéledt a Pentium M mikroprocesszor-vonalban. A P6 mikroarchitektúra Pentium M változatának utódja az Intel Core termékcsaládban alkalmazott Core mikroarchitektúra.
233 MHz – 1,40 GHz
66 MHz – 133 MHz
Celeron sorozat, Pentium II sorozat, Pentium III sorozat, Pentium Pro sorozat, Pentium II Xeon sorozat, Pentium III Xeon sorozat processzoraiban
128 KiB – 512 KiB
256 KiB – 2048 KiB (Xeon)
7,5M 250 nm (B0, B1)
9,5M 250 nm (B0, C0)
28M 180 nm (A1, A2, B0, C0, D0)
44M 130 nm (A1, B1, C1, D0)
P5, változatok: Pentium M, Továbbfejlesztett Pentium M
1 A Pentium Pro-tól a Pentium III-ig
1.1 P6 alapú csipek
2 P6-os változatú Pentium M
3 P6-os változatú Enhanced Pentium M
A Pentium Pro-tól a Pentium III-igSzerkesztés
A P6 mag volt a hatodik generáció az Intel x86-os mikroprocesszorainak sorozatában. A P6 mag első megvalósítása a Pentium Pro processzor volt, amely 1995-ben készült el, és ez volt az eredeti Pentium design (P5) közvetlen utódja.
Számos új technikát a P6 magban alkalmaztak először az Intelnél:
Spekulatív végrehajtás és soron kívüli végrehajtás (out-of-order execution, az Intelnél saját terminológia szerint dinamikus végrehajtás, dynamic execution) amelyhez új véglegesítő egységek kerültek az utasításvégrehajtó magrendszerbe. Ez csökkentette a futószalag-várakozásokat és részben elősegítette a jobb sebesség-skálázást a Pentium Pro és az azt követő processzoroknál.
Szuperfutószalagos technika: a Pentium 5 fokozatú utasítás-futószalagját 14 fokozatúra bővítették a Pentium Pro-ban, amely a Pentium III processzorban 10 fokozatúvá alakult, és 12 – 14 fokozatú futószalagot kaptak a Pentium M processzorok.
Fizikai címkiterjesztés (Physical Address Extension, PAE) és szélesebb 36 bites adatsín a 64 GiB fizikai memória támogatására (egy folyamat lineáris címtere továbbra is 4 GiB-ra korlátozódik).
Regiszterátnevezés, amely lehetővé teszi a futószalagra került többszörös utasítások hatékonyabb végrehajtását.
CMOV utasítások, amelyeket erőteljesen használnak az optimizáló fordítóprogramok.
A P6 architektúra három generációt élt meg a Pentium Pro-tól a Pentium III-ig, és széles körben elismert alacsony fogyasztása, kiváló egészértékű számítási teljesítménye és viszonylag magas ciklusonkénti utasításszáma (instructions per cycle, IPC) miatt. A feldolgozómagok P6-os vonalát a NetBurst (P68) architektúra váltotta fel, amely a Pentium 4 processzorban jelent meg először. A NetBurst egy teljesen eltérő elveken alapuló kialakítás, amely leginkább a nagyon hosszú futószalagokra támaszkodik, előnyben részesíti a sokkal magasabb órajelfrekvenciákat, miközben az elérhető IPC értéke alacsonyabb, fogyasztása pedig magasabb.
Pentium II Overdrive (Pentium II csip 387 érintkezős Socket 8 foglalatban)
P6-os változatú Pentium MSzerkesztés
600 MHz – 2,26 GHz
400 MT/s – 533 MT/s
MMX, kiterjesztések: SSE, SSE2
A100 sorozat, EP80579 sorozat, Celeron M sorozat, Pentium M sorozat processzoraiban
512 KiB – 2048 KiB
77M 130 nm (B1, B2)
144M 90 nm (B0, C0)
151M 65 nm (C0, D0)
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Celeron M (Banias/Shelton/Dothan változatok)
P6-os változatú Enhanced Pentium MSzerkesztés
P6 Enhanced Pentium M
1,06 GHz – 2,33 GHz
533 MT/s – 667 MT/s
MMX, kiterjesztések: SSE, SSE2, SSE3
Celeron M sorozat, Pentium Dual-Core sorozat, Core Solo sorozat, Core Duo sorozat, Xeon LV sorozat processzoraiban
1 MiB – 2 MB
151M 65 nm (C0, D0)
A Yonah CPU 2006 januárjában jelent meg a Core márkajelzés alatt. Egy- és kétmagos mobil változatokat árultak Core Solo, Core Duo, és Pentium Dual-Core márkanéven, és szerver-változatokat is kibocsájtottak Xeon LV néven. Ezekben a processzorokban részleges, megelőző megoldásokat alkalmaztak a Pentium M hibáira, hozzáadva azokat a P6 mikroarchitektúrához:
Egy- és kétmagos technológia, 2 MiB osztott L2 gyorsítótárral (a processzor szervezését átstrukturálva)
Megnövelt FSB sebesség, 533 MT/s vagy 667 MT/s kiépítésben
Ezek a megoldások részben csak az alacsony fogyasztású CPU-k belső mikroarchitektúrájából következtek, átmenetet alkotva a P6 és a rákövetkező Core mikroarchitektúra között.
Celeron M 400 sorozat
Bővebben: Intel Core (mikroarchitektúra)
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Ez a szócikk részben vagy egészben a P6 (microarchitecture) című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Intel CPU mikroarchitektúrák listája
Informatikai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=P6_(mikroarchitektúra)&oldid=19302254”
Utoljára szerkesztve 2017. november 3., 21:23-kor
A lap utolsó módosítása: 2017. november 3., 21:23
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.