hu hu hu hu de hu en hu hu hu hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu hu de hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Belügyminisztérium szervezete | Nemzeti Emlékezet Bizottsága
Az MSZMP KB Adminisztratív Osztálya, 1956–1966
A katonai felső vezetés, 1956–1960
Az Igazságügyminisztérium felső vezetése, 1956–1963
Bírák, ügyészek a megtorlás szolgálatában
Zárt folyosó a Gyorskocsi utcában
Magyar Gulag Táborvilág Magyarországon, 1945-1953
Arcok '56-ból (InfoRádió és a NEB sorozata)
A ceglédi hadifogoly- és gyűjtőtábor
Kiadványok (2020 - )
Magyar gulág – Táborvilág Magyarországon, 1945–1953
1945, a sorsfordító esztendő
Magyarok a kommunista világpártban
A Küzdelem a lelkekért programsorozat tablói
Jelentés az ügynökneveket is tartalmazó mágnesszalagokról
Magyar Hősök. Szabadulószínház - ifjúsági előadás nem csak fiataloknak
Magyar Hősök (Az InfoRádió és a NEB sorozata)
Arcok '56-ból (Az InfoRádió és a NEB sorozata)
Magyar Hősök (A Mandiner és a NEB sorozata)
A NEB sorozata a 24.hu tudomány rovatában
MTVA podcast Emberemlékezet címmel
Farkasverem (a NEB szakmai támogatásával készített rádióműsor)
Küzdelem a lelkekért megemlékezéssorozat
Sorsfordítás. A paraszti társadalom felszámolása 1945-62
Kúria-Ügyészség - NEB kutatás '56
MTA BTK - NEB Vidéktörténeti Témacsoport
Lengyel - magyar együttműködés
A Bizottság éves beszámolói
A Nemzeti Emlékezet Bizottsága megalakulásától eltelt időszak eredményeiről, feladatairól
1. Szervezeti személyzeti adatok
2. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatok
A Nemzeti Emlékezet Bizottsága megalakítása óta alapfeladatának tekinti a diktatúra kettős – párt- és állami – struktúrájának feltárását és bemutatását. Az alábbiakban a NEB belügyi munkacsoportja (vezetője: Földváryné Kiss Réka, tagjai: Galambos István, Horváth Zsolt, Vári Árpád és külső szakértőként Tabajdi Gábor) intézménytörténeti kutatásai során készített, a Belügyminisztérium működésének megértését segítő áttekintő ábrákat tárjuk érdeklődő olvasóink elé.
A Belügyminisztérium (BM) az 1956-os forradalmat követően újjáépült pártállam egyik legfontosabb testülete maradt. Ez természetesen nem tekinthető magyar jellegzetességnek. Az erőszakszervezetek a szovjet típusú rendszerekben mindenütt kulcsszerepet játszottak. Szervezeti rendjük azonban korántsem volt azonos. 2015-ben megkezdett vizsgálódásunk kulcskérdése ezért arra vonatkozott, hogy miként mutathatók ki a BM működésében a hazai sajátosságok, a kádárizmus gyakorlatának ismertetőjegyei.
Munkánk során alapos és részletes történeti szakmunkákra támaszkodhattunk, másrészt szembesülnünk kellett azzal, hogy a BM működésével és történetével kapcsolatban még igen sok a „fehér folt”. A Belügyminisztériumnak az 1956 utáni megtorlásban, a kádári rendteremtésben játszott „nélkülözhetetlen” szerepe közismert. Kevesebb publikáció foglalkozott azzal, ahogyan a „gulyáskommunizmus” évtizedeiben a belügyi apparátus immár szükséges, de nem elégséges tényezője volt a rendszer működtetésének.
Első összeállításunk a BM szervezettörténetével kapcsolatos bevezetőként jelenik meg. A rendelkezésünkre álló időben, a jelenlegi forrásadottságok mellett korántsem törekedhettünk a teljes struktúra feltérképezésére, időben és a feltárás szintjét tekintve is súlyoznunk kellett. Ezért megpróbáltuk megragadni az egységesnek látszó korszak belső szakaszhatárait, és a különböző részlegeket igyekeztünk középszintig (hozzávetőlegesen az egyes osztályok szintjéig) bemutatni.
A belügyi apparátus mérete, a bürokrácia sajátosságai miatt a minisztérium egykori felépítéséről talán nem is lehet teljesen pontos képet adni. Jól mutatja mindezt, hogy a strukturális átalakításokkal egykor hivatásosan foglalkozó munkatársak sem voltak képesek pontos, hibátlan ábrákat rajzolni, és a BM országos értekezleteinek névlistáin is rendszeresek voltak a javítások. S bár vélhetően ugyanezek a belügyesek maguk is végeztek szervezettörténeti vizsgálódásokat, nekik sem sikerült mindig pontos képet rajzolniuk a BM felépítéséről (elsősorban az 1956 előtti működésről).
Szerencsére a minisztérium egyes egységeiről az elmúlt időszak intenzív kutatásai révén már részletesebb ismeretekkel rendelkezünk. Így az állambiztonsági szervek (a politikai rendőrség) felépítése, vezetői ma már osztály-, illetve alosztályvezető szintig megismerhető. Ez a megközelítés nyilván más szervek esetében is eredményre vezet majd, hiszen a Belügyminisztériumot – mint fegyveres testületet – parancsok útján, katonai rendben működtetették. A zavaros szervezeti viszonyok, a nehezen áttekinthető átalakulások tisztázásához olykor egy személyes iratanyag, egy egyéni pályakép is segítséget nyújthat.
Az itt közölt ábrák és vázlatok a Belügyminisztérium legfontosabb szervezeti változásait mutatják be 1956 és 1989 között. Válogatásunkban elsősorban a BM központi egységeiről közlünk „pillanatképeket”, de felvázoljuk az egész országra kiterjedő struktúra fő elemeit is. A képek forrásai részben egykorú feljegyzések, tervezetek, jelentések, elsősorban a Belügyminisztérium illetékes szervei (BM Szervezési Csoportfőnökség) fennmaradt iratai. A bemutatott ábrák másik része a rendelkezésre álló parancsok, belső feljegyzések alapján készült szervezeti rajz. Kutatásaink során a rendelkezésre álló szakirodalom felhasználása mellett a feldolgozott dokumentumok tartalmát (elsősorban parancsnoki névlistákat) is összevetettük a már létező adatbázisokkal.
A BM struktúráinak és működésének vizsgálata még hosszú ideig munkát adhat a társadalomtudósoknak, akár alapkutatás keretében, akár egy más jellegű elemzés segédeszközeként foglalkoznak vele. Reményeink szerint az itt közölt ábrák segítenek eligazodni a több tízezer főt foglalkoztató testület működésében, a most közzétett adatok révén alaposabban megismerhetővé válik a pártállami hatalom működése.
A Magyar Népköztársaság Belügyminisztériumának szervezeti felépítés 1957.
A rendőrkapitányságok szerkezeti felépítése
A Belügyminisztérium parancsnokai és felépítése 1966. október 10.
A Magyar Népköztársaság Belügyminisztériumának szervezeti felépítés 1970. május 8.
A Belügyminisztérium parancsnokai és felépítése 1971. május 22.
A Belügyminisztérium parancsnokai és felépítése - Rendőrség
A Belügyminisztérium parancsnokai és felépítése - Tűzoltóság
A Belügyminisztérium parancsnokai és felépítése - Határőrség
A Belügyminisztérium parancsnokai és felépítése - Karhatalom
A Belügyminisztérium felépítése 1974.
Belügyminisztérium I. Főcsoportfőnökség 1974.
Belügyminisztérium II. Főcsoportfőnökség 1974.
Belügyminisztérium III. Főcsoportfőnökség 1974.
Belügyminisztérium IV. Főcsoportfőnökség 1974.
Az ORFK felépítése 1987.
A határőrség szervezetének elvi vázlata 1989.
Könyvbemutató- „Ne sírj, édesanya, hazajön édesapa” Brusznyai Árpádné Honti Ilona naplója
„Párthadsereg” – a munkásőrség vezetői címmel adatbázis olvasható a NEB honlapján
Az ipolysági katolikus templomban mutatkozik be a NEB vándorkiállítása
Székhely: 1088 Budapest, Vas u. 10.
Hírlevél feliratkozás / Hírlevél leiratkozás