hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr fr nl nl nl hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr de hy sl en ru eo hu sk hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar bg hbs_lat ca hbs_lat da de el eo es et eu fi fr lt he hbs_lat id it ja ko it nl nb pl pt ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat sv hu th tr fy ceb zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk feltüntet forrásokat, de azonosíthatatlan, hol használták fel őket a szövegben. Önmagában ez nem minősíti a szócikk tartalmát: az is lehet, hogy minden állítása pontos. Segíts lábjegyzetekkel ellátni az állításokat! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye
Trappista Rend (Ordo Cisterciensium Strictioris Observantiae)
Armand Jean le Bouthillier de Rancé
A Wikimédia Commons tartalmaz Trappista Rend témájú médiaállományokat.
A trappisták a római katolikus egyházhoz tartozó, a ciszterciek eredeti, szigorú szabályait követő szerzetesrend tagjai. A rend hivatalos latin neve: Ordo Cisterciensium Strictioris Observantiae (O.C.S.O.) vagy Ordo Cisterciensium Reformatorum (O.C.R.). A trappista elnevezés a monostor völgyébe vezető szűk bejárati csapóajtóról (’La trappe’) származik.[1]
A rend alapítója Armand Jean Le Bouthillier de Rancé (1626–1700) Normandiában, Mortagne közelében élő ciszterci apát volt, aki monostorában, a Notre-Dame de la Trappe apátságban 1662-ben reformokat vezetett be, visszatérve az eredeti citeaux-i szigorhoz. A szigorításokat (ünnepélyes kórusimák, szigorú hallgatás, kemény aszkézis, kétkezi munka) a Szentszék 1678-ban engedélyezte. A reformokat követő 40 év alatt a monostor szerzeteseinek létszáma 10 főről 300-ra növekedett.
A francia forradalom elől menekülve 1791-ben többek között Svájcban, Katalóniában (Poblatban), Münsterben, Kanadában fogadták be őket. 1798-ban azonban a franciák a svájci telepítést szétverték, ezért a menekülő szerzetesek Konstanzban, Augsburgban, Münchenben és az Orosz Birodalomban, illetve onnan Nagy Britanniában telepedtek le. 1817-ben térhettek csak vissza a la-trappe-i törzsházukba, amelyet Napóleon bukása után visszavásároltak. A rend virágzásnak indult, és több helyen új rendházak keletkeztek. Az 1830-as júliusi forradalom békében hagyta őket, de 1880-ban 1450 trappistát kiutasítottak Franciaországból.
A trappisták 1892-ben váltak ki végleg a ciszterci rendből és alakultak önállóvá.
A reformált életmódjuk miatt a legszigorúbb szerzetesrendnek tartják. Aszkézis, imádság, önmegtagadás, fizikai munka és csend jellemzi a napjaikat. Húsmentes böjti fegyelmet tartanak. A szerzetesek egyszemélyes cellákban élik az életük nagy részét, rendkívül egyszerű körülmények között. Festetlen, fehér, lenvászonból készült hosszú, széles ujjú habitust viselnek, amit csuklya és egy vállruha (skapuláré) egészít ki.
A fizikai munka hagyományos ágai a mezőgazdaság és az élelmiszer-feldolgozás – olyannyira, hogy a rendről sajtot és sört is elneveztek.
A trappista sajtot a Mayenne közelében álló Notre-Dame de Port-du Salut kolostor szerzetesei készítették először. Magyarországon ma ez a legkedveltebb sajttípus.
A hagyományos, felső erjesztésű sörök közé tartozó trappista söröket tekintik az apátsági sörök elitjének. Ezt a nevet az egész világon csak hét trappista kolostorban főzött sör viselheti. Ezek közül hat főzde Belgiumban:
Brouwerij de Achelse Kluis
egy pedig Hollandiában, a Tilburg melletti Berkel-Enschotban álló Koningshoeven apátságban üzemel.
A rendnek összesen 102 kolostora van. A legtöbb trappista kolostor Franciaországban, az USA-ban, Spanyolországban, Írországban és Belgiumban áll, de van például Hongkongban, Indiában, Angolában, Mexikóban és Új-Zélandon is.
Magyarországhoz legközelebb Banja Luka vidékén (Samostan Marija-Zvijezda) és Ausztriában működik trappista kolostor; Csehországban 2001-ben alapítottak egyet.
A rend székhelye Rómában van. Vezetői:
Daniele Levrard (1939) tisztelendő nővér.
↑ Pennington, M. Basil, OCSO: The Cistercians: An Introductory History. The Order of Saint Benedict. [2018. augusztus 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. október 29.)
Magyar katolikus lexikon I–XV. Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 1993–2010.   Trappisták
Bokor József (szerk.). Trappisták, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X. Hozzáférés ideje: 2017. augusztus 2.
dr. Szántó Konrád: A katolikus egyház története II., Ecclesia, Budapest, 1984
Johanna Lanczkowski: Szerzetesség kislexikona, Athenaeum 2000, 1999
Családi Kör hetilap online: A titokzatos trappisták
Henri J. M. Nouwen: Idegen a paradicsomban. Genesee-i napló. Beszámoló egy trappista kolostorból; ford. Kaposi Tamás; Sarutlan Kármelita Nővérek, Pécs, 2002 (A Kármel látóhatára) ISBN 963-00-9441-X
ágostonos kanonokok (CRSA)  ·  premontreiek (OPraem)  ·  keresztes kanonokok (OSCr)  ·  vörös csillagos keresztes kanonokok
bencések (OSB)  ·  kamalduliak (OSBCam)  ·  szilvesztrinusok (OSBSilv)  ·  ciszterciek (OCist)  ·  trappisták (OCSO)  ·  karthauziak (OCart)  ·  pálosok (OSPPE) ·  hieronimiták (OSH)
domonkosok (OP)  ·  ferencesek (OFM)  ·  minoriták (OFMConv)  ·  kapucinusok (OFMCap)  ·  ferences reguláris harmadrend (TOR)  ·  ágostonosok (OSA)  ·  recollectus ágostonosok (OAR)  ·  sarutlan ágostonosok (OAD)  ·  karmeliták (OCarm)  ·  sarutlan karmeliták (OCD)  ·  trinitáriusok (OSST)  ·  mercedáriusok (OdeM)  ·  szerviták (OSM)  ·  minimiták (OM)  ·  irgalmasok (OH)  ·  betlehemiták (OFB)  ·  nazarénusok (OPoen)
theatinusok (CR)  ·  barnabiták (B)  ·  jezsuiták (SJ)  ·  szomaszkok (CRS)  ·  kamilliánusok (MI)  ·  caracciolinusok (CRM)  ·  leonardinusok (OMD)  ·  piaristák (SchP)
doktrináriusok (DC)  ·  operáriusok (Pii Operarii, PO)  ·  oratoriánusok (Róma, COr)  ·  oratoriánusok (Párizs, COrJMI)  ·  lazaristák (CM)  ·  mariánusok (MIC)  ·  passzionisták (CP)  ·  redemptoristák (CSSR)  ·  pallottinusok (SAC)  ·  szaléziak (SDB)  ·  verbiták (SVD)  ·  szalvatoriánusok (SDS)  ·  kalazantinusok (COp)  ·  Krisztus Légiója (LC)
keresztény iskolatestvérek (FSC)  ·  marista iskolatestvérek (FMS)  ·  alexiánusok (CFA)  ·  Jézus Kistestvérei (PFJ)
antoniánusok (maronita, káld)  ·  baziliták (bizánci, OSBM)  ·  mechitaristák (örmény, OMech)
↑ A több mint 100 pápai jogú papi kongregációból itt csak a legrégebbiek, illetve a Magyarországon működők szerepelnek.
↑ A több mint 30 pápai jogú laikus kongregációból itt csak a legrégebbiek, illetve a Magyarországon működők szerepelnek.
bencés nővérek (OSB)  ·  brigittinák (OSSalv)  ·  ciszterci nővérek (OCist)  ·  domonkos nővérek (OP)  ·  Jézus Kistestvérei (PFJ)  ·  karmelita nővérek  ·  klarisszák (OSC)  ·  örökimádó nővérek (SMR)  ·  passzionista nővérek (CP)  ·  premontrei nővérek (OPraem)  ·  redemptorista nővérek (OSsR)  ·  segítő nővérek (SA)  ·  vizitációs nővérek (VSM)
Tanító és apostolkodó rendek
angolkisasszonyok (CJ)  ·  domonkos (harmadrendi) nővérek  ·  irgalmas nővérek (Szeretet Leányai)  ·  iskolanővérek (SSND)  ·  Jézus Szíve népleányai (SJC)  ·  Szent József nővérek  ·  Mária Szíve Leányai (FCM)  ·  megváltós nővérek (IML)  ·  Miasszonyunk női kanonokrend (Notre Dame)  ·  orsolyiták (OSU)  ·  pallottinus nővérek (SAC)  ·  piarista nővérek  ·  szalézi nővérek (Don Bosco nővérek, FMA)  ·  Szent Szív Társaság (Sacré Coeur, RSCJ)  ·  szervita nővérek (OSM)  ·  szociális testvérek (SSS)
Szociális és karitatív rendek
annunciáták  ·  bazilita nővérek (OSBM)  ·  ferences (harmadrendi) nővérek  ·  Isteni Szeretet Leányai (FDC)  ·  Jó Pásztor nővérek (RBP)  ·  kamilliánus nővérek  ·  Legszentebb Üdvözítő nővérei (szalvátor nővérek, CFSsS)  ·  megváltós nővérek (Isteni Megváltó Leányai, SDR)  ·  szalvátor nővérek (SDS)  ·  Szeretet Misszionáriusai (MC)
Az Annuario Pontificio 1000-nél több pápai jogú női szerzetesrendet és kongregációt tart nyilván. Közülük itt csak a legrégebbiek, legnépesebbek, illetve a Magyarországon működő irányzatok szerepelnek, amelyekhez majdnem minden esetben több, jogilag önálló szerzetesi intézmény is tartozik.
ISNI: 0000 0001 2153 9601
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Trappisták&oldid=25204590”
Forrással nem rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 23., 17:14
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.