hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it id hu hu sk hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu pam hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr eu fr ca oc de oc oc cs hu en zh ca ca fr ca de de eu ca hu ca ca id ca ca ca de ca ca zh hu ca ca ca eu ca ca de fr ca ca hu hi ca ca ca fa en da zh en da hu uk ca ca zh ca fa ca ca ca ca hu ru oc ca ca ca ca ca ru ca ca hu de de oc ca sv de fr ru ca fr hu ceb da fr de oc de oc pt zh hbs_lat hu en de de en de nl de ru en fr hu de sv da ca ca sv nl ca hu oc hu fr als ca de hu ca fr de ca ca hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
időszámításunk szerinti 1201–1300 közötti évek
A 13. század az 1201–1300 közötti éveket foglalja magába.
Az 1222-ben kiadott Aranybulla függőpecsétje. Előlapján II. András magyar király alakja, hátlapján a hétszer vágott, négy pólyás magyar címer háromszögű pajzson[1]
A Mongol Birodalom növekedése 1206-tól, a mai országhatárokkal
Az európai tatárjárás, 1235-1242 között
1.2 Európa és a Mediterráneum
1210 körül: Anonymus, III. Béla jegyzője megírja a Gesta Hungarorumot
1222: az Aranybulla szentesíti a nemesség jogait.
1229: a ferencesek megtelepednek Esztergomban
1235: négy domonkos szerzetes indul keletre az ázsiai magyarok felkutatására és megtérítésére. (Közülük csak Julianus barát éri el Magna Hungariát.)
1235 - 1270: IV. Béla uralkodása
1241 - 1242:: A tatárjárás pusztításai Magyarországon
1241: Muhi csata - a tatárok legyőzik IV. Béla seregét
1242: A tatárok átkelnek a Dunántúlra. IV. Béla Spalatóba, majd Trauba menekül
A tatárok kivonulás után IV. Béla német telepeseket hív az országba a tatárok által kiirtott magyar lakosság pótlására
IV. Béla a báróknak birtokokat adományoz, de elrendeli, hogy minden birtokon kővárat kell emelni
1251: IV. Béla kiváltságlevele királyi védelem alá helyezi az országban élő zsidókat
1278: Morvamezei csata - I. Rudolf és IV. László magyar király csapatai vereséget mérnek II. Ottokár cseh hadaira
1282: IV. László a hód-tavi csatában legyőzi a fellázadt kunokat
1285: Magyarországon a feudális anarchia eléri tetőpontját. Tatárok törnek be az országba, akik egészen Pestig dúlják fel azt – és akiket egyes vélemények szerint IV. László király hívott be az országba ellenfeleivel szemben (második tatárjárás).
1285: Kézai Simon elkészíti a Gesta Hungarorumot
Európa a 13. században
A Német-római Birodalom a század első felében (német nyelvű)
Európa és a MediterráneumSzerkesztés
1201: Német keresztesek megalapítják Rigát, és a század első felében gyarmatosítják Livóniát
1203–1204: Az angol király elveszti francia birtokait (→ Földnélküli János).
1204: A Bizánci Birodalom bukása, a Konstantinápolyi Latin Császárság létrejötte (1204–1261)
1205: Kaloján bolgár cár Drinápolynál súlyos vereséget mér a keresztes lovagokra
III. Ince alatt (1198–1216) a középkori pápaság eléri politikai hatalmának csúcsát
1209–1229: az albigensek (kathárok) elleni keresztes háború
1210: III. Ince kiközösíti IV. Ottó német-római császárt, mivel az seregével Dél-Itáliába vonul
1212: I. Přemysl Ottokár alatt a Cseh Fejedelemségből létrejön a Cseh Királyság
1212: Gyermekek keresztes hadjárata
1212: A Pireneusi-félszigeti keresztények győzelme: Navas de Tolosa-i csata. Az arab uralom rövidesen összeomlik a félszigeten.
1215: Magna charta – Földnélküli János angol király által aláírt, a rendi jogokat biztosító szabadságlevél
1216: A pápa elismeri a Domonkos-rendet
1219: A dánok leigázzák a pogány észteket. Tallinn alapítása.
1223: A Kalka menti csata: a tatárok legyőzik az orosz-kun sereget
1223: A pápa jóváhagyja a ferences rend alapítását
1226: A mazóviai lengyel fejedelem a pogány poroszok ellen behívja országába a német lovagrendet. A lovagok néhány évtized alatt leigázzák és részben kiirtják a poroszokat, és független államot alapítanak, amelynek élén a rend nagymestere áll. A terület hamarosan elnémetesedik, a porosz nyelv a 17. sz.-ra kihal.
1231: IX. Gergely pápa megszervezi a pápai inkvizíciót
1213–1276: I. (Hódító) Jakab aragóniai király. A reconquista során elfoglalja móroktól a Baleárokat (1229–1235), és a valenciai királyságot (1232–1238) és megveti a középkori Aragónia nagyhatalmi helyzetét.
1237–1240: Dzsingisz kán unokája, Batu kán seregei felperzselik az orosz fejedelemségeket és 1240-ben elpusztítják Kijevet.
1241: A tatár betörés Kelet-Közép-Európába. A cseh–lengyel seregek a Legnicai csatában szenvednek súlyos vereséget.
Kelet-Európában a volgai bolgárok államának eltűnése a tatárjárás következtében.
1242: Alekszandr Nyevszkij novgorodi orosz fejedelem győzelme a Csúd-tavi csatában megállítja a Német Lovagrend keleti előrenyomulását.
1248–1250: IX. Lajos francia király keresztes hadjárata a Nílus deltájában kudarccal végződik. Ez az utolsó nagy vállalkozás, amely a palesztinai keresztény állam felmentésére irányul.
1250 körül: Birger (jarl) svéd főúr megszervezi a svéd feudális államot, megalapítja Stockholmot és megkezdi a pogány finn törzsek leigázását.
1250: II. Frigyes német-római császár a pápasággal és a lombard ligával vívott harc közben meghal. Németország anarchiába süllyed (23 éves interregnum).
1253–1278: II. Ottokár cseh király országát a Német-római Birodalom legerősebb államává fejleszti
1254-ben megszerezi Ausztriát és Stájerországot,
1268-ban megszerzi Karintiát és Krajnát.
1261: VIII. Mihály nikaiai császár visszafoglalja Konstantinápolyt a nyugati keresztényektől, és helyreállítja a bizánci császárságot, amely azonban már nem számít nagyhatalomnak.
1260-as évek: A bárók háborúja (polgárháború) Angliában III. Henrik ideje alatt
1278: Morvamezei csata: II. Ottokár cseh király vereséget szenved, és elesik az Ausztriáért vívott harcban.
1282: Szicíliai vecsernye: a sziget lakossága fellázad I. Károly uralma ellen. A bekövetkező háborúban (1282–1302) összeomlik az az Anjouk földközi-tengeri uralma, Aragónia viszont megerősödik.
1285: IV. (Szép) Fülöp lesz a francia király (1314-ig uralkodik)
1291: a mamelukok elfoglalják a keresztesek utolsó szíriai birtokait
1294–1303: VIII. Bonifác pápa felújítja VII. Gergely világuralmi igényeit, emiatt összeütközésbe kerül IV. (Szép) Fülöp francia királlyal, aki befolyása alá vonja a pápaságot.
Nyugat-európai királyok a negyediktől a nyolcadikig terjedő keresztes hadjárata az iszlám ellen.
A század végén ágyút kezdenek használni Európában. Első európai alkalmazói nagy valószínűséggel az arabok és a mórok, főként várfalak rombolására.
A mongol világbirodalom utódállamai és Észak-Ázsia 1300 körül
1206: Dzsingisz mongol nagykán megalapítja a Mongol Birodalmat.
Dzsingisz kán és utódainak vezetésével a mongolok uralmuk alá veszik Ázsia jelentős részét.
1242: Batu kán megalapítja az Arany Hordát
1243: a mongolok leigázzák a kis-ázsiai szeldzsuk-törököket
1260-1294: Kubiláj nagykán, az egységes mongol világbirodalom utolsó uralkodója
1206: Kutb-ad-din-Ajbek (wd), India helytartója megalapítja a Delhi (muszlim) Szultanátust, mely egészen 1526-ig, a nagymogul hódításig fennáll
1256-tól: Az Ilhánok mongol dinasztiája Perzsiában
Thai (Szukhóthaj) Királyság alapítása Indokínában
Marco Polo eljut Kínába.
Bantu törzsek bevándorlása Afrika déli területeire
1200-1230 körül: a Niger felső folyásánál megszületik a Mali Birodalom
1270: a szétesett Akszúmi Királyság Etiópia néven él tovább
Manco Cápac, a dél-amerikai inkák dinasztiájának félig mondai megalapítója. (Dél-Amerika korábbi politikai története egyáltalán nem ismert.)
1250 körül: a korai inka-kultúra megjelenése
1258: az előző évi hatalmas vulkánkitörés okoz káoszt, amely a legerősebb volt az elmúlt több ezer év során. Valószínűleg az indonéziai Lombok-szigeti vulkán tört ki 1257-ben. A légkörbe kerülő aeroszolok világszerte lehűlést okoztak, a globális átlaghőmérséklet 4 Celsius-fokkal csökkenhetett. Matthew Paris bencés szerzetes, az 1250-59-es éveket felölelő Historia Anglorum szerzője krónikájában arról számolt be, hogy az 1258-as év embertelen hideggel köszöntött be, de a tavasz és a nyárelő sem hozott jelentős javulást. „A vetés nem kelt ki, a jószág elpusztult, és nagyon sok szegény ember halt éhen. Mindenütt holttestek hevertek. (...) Amikor összeszedtek több holttestet, a temetőkben nagy gödröket ástak és együtt eltemették a halottakat” - írta a szerzetes. Az éhínségnek és a járványoknak a számítások szerint csak Londonban 15 ezren eshettek áldozatul, ami különösen nagy szám, figyelembe véve, hogy a város korabeli népessége 50 ezer fő lehetett.
A szemüveg feltalálása (Itália, 1280 körül)
Ibn Nafisz (wd) arab orvos először különíti el a jobb és a bal szívkamrát és írja le a két vérkör működését
Első említés katonai rakétáról Kínában (1232)[2]
Az első fogaskerekű órák (toronyórák)
A kínai eredetű papír gyártása arab közvetítéssel meghonosodik Itáliában, majd 1300 után egész Európában. (Importált papírt már a 12. században használnak Itáliában.)
Európában elterjed a kínai eredetű lábítós (pedálos) szövőszék. A pedálos meghajtást rövidesen más célokra is alkalmazzák (orgona, kovácsfújtató, eszterga).
Egy zenész a fidulán (balra) és egy másik egy pengetős hangszeren, a vihuela elődjén (jobbra) játszik. A 13. sz.-i Cantigas de Santa María kézirat rajza
A vágáns költészet gyűjteménye: a Carmina Burana
A Rózsa regénye (wd) az udvari szerelmi költészet betetőzése
Az első ismert magyarországi krónika, a honfoglalást elbeszélő Gesta Hungarorum P. mestertől (Anonymus).
Lásd még: Középkori magyar irodalom
Lásd még: Középkori latin irodalom
Gótikus stílus a művészetekben
átmeneti, korai gótika (1180–1250)
érett vagy dekoratív gótika (1250–1360)
A század első harmadában épül fel a premontrei prépostság temploma Ócsán.[3]
1209-1229ː A katharok elleni keresztes háború
A párizsi egyetemen Brabanti Siger és követői az arab filozófia hatására az averroizmus tanával lépnek fel, amelyet a párizsi püspök 1277-ben eretneknek nyilvánít. Az averroisták legnagyobb ellenfelei Albertus Magnus és tanítványa, Aquinói Tamás, a középkor legnagyobb hatású filozófusa, aki fő művében (Summa theologiae, 1267-73) létrehozza a keresztény teológia és az arisztotelészi filozófia korszerű szintézisét (tomizmus).
Lásd még: A kereszténység kronológiája#13. század
Lásd még: Pápaság a középkorban#A pápaság felemelkedése, fénykora (kb. 900–1300)
Kubiláj kán, Kína mongol császára
IX. (Szent) Lajos francia király és keresztes lovag
VIII. (Palailogosz) Mihály bizánci császár
Assisi Szent Ferenc itáliai közösségalapító (ferences rend)
Szent Bonaventura itáliai teológus
Aquinói Szent Tamás itáliai teológus
Leonardo Fibonacci itáliai matematikus
Roger Bacon angol filozófus
Petrus Peregrinus (wd) francia tudós, a mágnesség kutatója
Albertus Magnus német filozófus, teológus
Robert Grosseteste, angol államférfi és teológus
IV. Béla, magyar király, a „második államalapító” a tatárjárás után
Szent Erzsébet (Árpád-házi), türingiai grófné
Szent Margit (Árpád-házi), magyar hercegnő
Kézai Simon magyar történetíró
Megjegyzés: A 13. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.
↑ Nagy Iván: Címertan, fonsfolyoirat.hu
↑ Archivált másolat. [2009. július 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. július 21.)
↑ Sisa József: Híres magyar templomok. Kolibri Könyvek-Móra Ferenc Ifjúsági Könyvkiadó, Budapest, 1989, 14. oldal, ISBN 963 11 6538 8
A Wikimédia Commons tartalmaz 13. század témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=13._század&oldid=24754711”
Utoljára szerkesztve 2022. március 11., 05:32-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. március 11., 05:32
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.