hu es hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu ca hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu oc hu fr hu hu hu hu hu hu hu gl hu hu hu es hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu fr en hu hu fr hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr hu hu hu en hu en fr hu cs en eml ca hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu fr hu fr fr hu hbs_lat hu hu fr hu hu hu es hu hu pl hu fr fr hu nl fr hu pl en es de hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en ms es hu en fr hu en hu hu hu cs es hu ca es ko en hu hu hu hu tr hu pt pt pt hu hu es hu hu hu hu hu hu en pl hu hu pt ga hu hu en ast hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu nb hu fr hbs_lat hu ms hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fr it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Kutasó témájú médiaállományokat.
Nem tévesztendő össze a következővel: Kútásó (egyértelműsítő lap).
Kutasó község Nógrád megyében, a Pásztói járásban. A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települése.
A település a Cserhát hegyei között fekszik, Hollókőtől mintegy 10 kilométerre délnyugatra. A Szuha-patak és az Egres-patak közötti lapos részre, a Királykára épült. Tengerszint feletti magassága körülbelül 300 méter.
Kutasó Hollókőtől 13 kilométerre fekszik, ahová kék túra útvonal vezet a községből. Pásztó 18 kilométerre található. Kutasóról gyalogosan is elérhető a bujáki, a szandai vár és a sasbérci kilátó.
Megközelíthető Hatvan felől a 21-es főúton a hollókői elágazásig, ott balra Hollókő felé, majd Alsótoldtól balra Balassagyarmat felé vezető 2123-as úton, és végül Cserhátszentiván után ismét balra, Bokor felé letérve a 21 147-es úton.
Az ókor idején a Cserhát vidéke már lakott volt. A környéken a régészek az 1960-as években szkíta eszközöket találtak, melyeket a szécsényi Kubinyi Ferenc Múzeumban őriznek. A szkíták az i. e. 8. században vándoroltak ezekre a területekre, kiszorítva a kimmereket.
A Wenczel okmánytárban található oklevelek már 1265-ben és 1327-ben említik a falut, mely a történészek szerint 1170 óta létezik. 1265-ben V. István király Ágasvár, Bárkány, Tar és Kutasó, valamint a pásztói monostor kegyúri jogát átruházta a Rátót nemzetségbeli Istvánra.
A falu nevét kezdetekkor Carsov, majd terra Kuthasov alakban írták. Az 1400-1500-as években Gutas írásmóddal fordult elő. Ekkor több földbirtokosé is volt.
1439-ben ezt a vidéket Albert király Báthory István országbírónak adományozta.
Az 1550-es időkben a török pusztítás Kutasót is elérte, ekkor a falu megsemmisült és kihalt, a túlélők elmenekültek. A falu ekkor kipusztításáig a nógrádi szandzsákhoz tartozott.
A török kiűzése után az 1690-es években, felvidéki ágostai (evangélikus) hitvallású tótok települtek Zólyom, Ostraluka, Bagyin vidékéről erre a környékre és népesítették be újra Kutasót.
Az 1700-as évektől több uraság birtoka lett a falu: Darvas Ferenc, Zsemberi Zsigmond, Gyürky család, Puky uraság, Schöenberg Zsigmond, gróf Károlyi Erzsébet, Dessewffy Ödönné, Pappenheim Sigfridné, majd az utolsó birtokos 1930-1940 között Füle uraság volt. Ezeknél a birtokosoknál a kutasóiak cselédként dolgoztak az uradalmi házakban. A falu szlovák származását a még ma is használt földrajzi nevek elárulják: Kopanica, Dolina, Hrastya, ill. a Gyetvan, Szlobodnyik, Mihalik személynevek.
A 20. század elején Nógrád vármegye Sziráki járásához tartozott.
1910-ben 248 lakosából 235 magyar, 11 szlovák volt. Ebből 87 római katolikus, 158 evangélikus, 3 izraelita volt.
Az első és második világháborúban a kutasói hadkötelesek is részt vettek és sokan haltak közülük hősi halált. Az I. világháborúban a kutasóiak a 60. egri gyalogezredbe vonultak be, a II. világháború idején a 23. losonci gyalogezredbe.
Az 1990-es polgármester-választásról, a Nemzeti Választási Iroda publikus adatbázisa alapján csak annak végeredménye állapítható meg.[3]
Az 1994. december 11-én megtartott választáson a 90 érvényesen leadott szavazatból, két jelölt közül 55 szavazatot szerzett meg, amivel 61,11 %-os eredményt ért el.[4]
Az 1998. október 18-án megtartott választáson egyedüli jelöltként indult, így a 71 érvényesen leadott szavazat 100 %-át szerezte meg.[5]
A 2002. október 20-án megtartott választáson egyedüli jelöltként indult, így a 65 érvényesen leadott szavazat 100 %-át szerezte meg.[6]
A 2006. október 1-jén megtartott választáson a 79 érvényesen leadott szavazatból, két jelölt közül 66 szavazatot szerzett meg, amivel 83,54 %-os eredményt ért el.[7]
A 2010. október 3-án megtartott választáson a 72 érvényesen leadott szavazatból, két jelölt közül 40 szavazatot szerzett meg, amivel 55,56 %-os eredményt ért el.[8]
A 2014. október 12-én megtartott választáson a 70 érvényesen leadott szavazatból, három jelölt közül 40 szavazatot szerzett meg, amivel 57,14 %-os eredményt ért el.[9]
A 2016. június 26-án megtartott időközi választáson a 78 érvényesen leadott szavazatból, két jelölt közül 42 szavazatot szerzett meg, amivel 53,85 %-os eredményt ért el.[10]
A 2019. október 13-án megtartott választáson a 74 érvényesen leadott szavazatból, három jelölt közül 37 szavazatot szerzett meg, amivel 50,00 %-os eredményt ért el.[1]
A településen 2016. június 26-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak,[10] az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[11] A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, és sikerült is megerősítenie a pozícióját.[10]
Kutasó testvérfaluja: Sepsiszentkirály (Románia).
A település népességének változása:
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[12]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,9%-a magyarnak, 7,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek mondta magát (1,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 35,5%, református 2,2%, evangélikus 15,1%, görögkatolikus 2,2%, felekezeten kívüli 12,9% (32,3% nem nyilatkozott).[13]
Evangélikus templom: Kutasó kicsiny templomát a 20. század elején építették.
Temetőjében nyugszik Lukácsy Sándor irodalomtörténész (1923–2001).
↑ a b Kutasó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 7.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ K települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Kutasó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 7.)
↑ Kutasó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
↑ Kutasó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
↑ Kutasó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
↑ Kutasó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. január 7.)
↑ Kutasó települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 7.)
↑ a b c Kutasó települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2016. június 26. (Hozzáférés: 2020. június 19.)
↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016 (Hozzáférés: 2020. június 19.)
↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
Kutasó az Ipoly-menti Palócok Honlapján
A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települései
A Pásztói járás települései
Alsótold ·  Bér ·  Bokor ·  Buják ·  Cserhátszentiván ·  Csécse ·  Ecseg ·  Egyházasdengeleg ·  Erdőkürt ·  Erdőtarcsa ·  Felsőtold ·  Garáb ·  Héhalom ·  Jobbágyi ·  Kálló ·  Kisbágyon ·  Kozárd ·  Kutasó ·  Mátraszőlős ·  Palotás ·  Pásztó ·  Szarvasgede ·  Szirák ·  Szurdokpüspöki ·  Tar ·  Vanyarc
Sablon:A Novohrad–Nógrád Geopark települései
A Novohrad–Nógrád Geopark települései
Alsótold • Bárna • Bátonyterenye • Bér • Bokor • Buják • Cered • Cserhátsurány • Cserhátszentiván • Ecseg • Egyházasgerge • Endrefalva • Erdőtarcsa • Etes • Felsőtold • Garáb • Herencsény • Hollókő • Ipolytarnóc • Karancsalja • Karancsberény • Karancskeszi • Karancslapujtő • Karancsság • Kazár • Kisbárkány • Kishartyán • Kozárd • Kutasó • Litke • Lucfalva • Ludányhalászi • Magyargéc • Márkháza • Mátraszele • Mátraszőlős • Mátraverebély • Mihálygerge • Nagybárkány • Nagykeresztúr • Nagylóc • Nemti • Nógrádmegyer • Nógrádsipek • Nógrádszakál • Piliny • Rákóczibánya • Rimóc • Ságújfalu • Salgótarján • Sámsonháza • Somoskőújfalu • Sóshartyán • Szalmatercs • Szanda • Szécsény • Szécsényfelfalu • Szilaspogony • Szirák • Tar • Terény • Vanyarc • Varsány • Vizslás • Zabar
Ajnácskő • Almágy • Balogfala • Béna • Csákányháza • Csomatelke) • Dobfenek • Egyházasbást • Fülek • Fülekkovácsi • Fülekpilis • Fülekpüspöki • Gömörpéterfala • Kalonda • Mucsény • Perse • Ragyolc • Rapp • Rátkapuszta • Romhánypuszta • Sátorosbánya
[A Novohrad-Nógrád Geopark hivatalos honlapja https://www.nogradgeopark.eu www.nogradgeopark.eu]
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kutasó&oldid=24507741”
A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 26., 11:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.