hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu it hu eu hu hu hu sv hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat eo fr it pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 15. Sablon- vagy fájlváltoztatások várnak ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk Szeged főpályaudvaráról szól. Hasonló címmel lásd még: Nagyállomás (egyértelműsítő lap).
6725 Szeged, Indóház tér 2.
A Wikimédia Commons tartalmaz Szeged vasútállomás témájú médiaállományokat.
A szegedi pályaudvar (a közbeszédben gyakran szegedi nagyállomás) Szeged város legfontosabb vasútállomása. Központi épületei az Indóház téren állnak.
5 Megközelítése szegedi közösségi közlekedéssel
7.1 Lépések az új híd érdekében
A nagyállomás Szeged legfőbb kapuja a városba vasúton érkezők számára. Ide futnak be a Budapestről, Békéscsabáról érkező vonatok, illetve korábban ide érkeztek az azóta megszűnt útirányok (Röszke; Szabadka, Pécs, Makó, Temesvár, Nagyvárad) járatai is. Az állomás az utasszámokat tekintve Csongrád-Csanád megye legforgalmasabb vasútállomása. A létesítmény főként a távolsági szegmensbe tartozó vonatok esetében (különösen az InterCity forgalomban) bonyolít nagy forgalmat, de jelentős a regionális és elővárosi utasok száma is.
A nagyállomás a szegedi belvárostól délre, Alsóváros északi peremén fekszik. Az állomás homlokzatával a tőle mintegy 150 méternyire elhaladó Boldogasszony sugárút irányába fordul. Ettől azonban egy teljes épülettömb elválasztja, tehát az állomás nem fekszik főútvonal mellett. Magának az épületnek a fő homlokzata a Szent Ferenc utca végén helyezkedik el, azonban a vasútállomás tömegének látványa a szűk mellékutca végén nem tud érvényesülni, valójában csak az előtte elterülő kisebb térséget uralja.
A vasútállomás vasúton egy sajátos útvonalon közelíthető meg. Az északi irányból, Budapest felől érkező vonatok előbb elhaladnak a város nyugati peremterületei mellett, majd a Tisza folyó előtt egy hatalmas fordulót leírva délnyugati irányból érkeznek be a pályaudvarra. A Hódmezővásárhely felől érkező vonatoknak pedig teljesen meg kell kerülniük a várost a beépített belterület belsejében fekvő nagyállomás eléréséhez. Az állomás vágányai egy, a környezetéből 7 méter magasra kiemelkedő földmű tetején nyugszanak. A kiemelt helyzet oka, hogy építésekor a vasútvonal itt már a Tisza folyó hídjára felvezető töltésen haladt. A híd a második világháború idején megsemmisült és az oda vezető töltést is elbontották, de a pályaudvar kiemelt helyzete megmaradt.
A nagyállomás földrajzi elhelyezkedése hosszú évtizedek óta heves vitákat generál a szegedi városfejlesztők között. Az állomás egy magas töltés tetejét megülve mélyen a város belterületének belsejében található. Tőle nyugatra sűrűn lakott falusias és kertvárosias lakóterületek helyezkednek el, tőle keletre és északra viszont rossz műszaki állapotú, évtizedek óta kihasználatlan ipari és logisztikai területek fekszenek. A vita hangadói szerint a nagyállomás és az átjárási lehetőség (aluljárók) nélküli magas töltés elszigeteli és depresszióra kárhoztatja a pályaudvar és a Tisza közötti negyedet, amely a vasúti létesítmények ottléte nélkül Szeged legjelentősebb belterületi fejlesztési célterülete lehetne. A pályaudvar és a Tisza közé szorult depressziós terület újraélesztésének kulcsa ezen vélemény szerint a nagyállomás megszüntetése, a vasúti forgalom városperemre történő kiszervezése. Szeged pályaudvar megszüntetésének lehetősége többször felvetődött, legnagyobb hangerővel az 1980-as években. A nagyállomás létét támogatók szerint a Belváros peremi vasútállomás nagyszerű adottság, páratlan térszervező hatású létesítmény, amelyet nem szabad a városból kiszorítani. A pályaudvar mögötti terület állapotáért ez az álláspont nem a vasutat, hanem a város iparának 1990-es években bekövetkezett pusztulását kárhoztatja, illetve felveti, hogy hasonlóan néznek ki a városnak azon volt ipari területei is, ahol nyoma sincs a vasútnak. A város a fejlesztési dokumentumaiban maga is elismeri, hogy a Tisza-parti ipari terület fejlődése ott sem következett be, ahol a pályaudvar már nem fejt ki árnyékoló hatást (Oldal utcai feltáró út).
A nagyállomás hosszú távú megmaradása a 2010-es években egyre biztosabbnak látszik. Az új közös vasúti-közúti Tisza-híd tervezett felépítése révén Szeged pályaudvar újra átmenő állomássá válhat majd, miközben a híd építésével párhuzamosan a pályaudvar mögötti terület feltárása is megoldódhat. A tervek szerint a nagyállomás mögé költözne a térségi buszállomás is, amellyel közösen Szeged állomás a város leghangsúlyosabb közlekedési csomópontjává, intermodális terminállá válhat majd.[1]
Budapest-Nyugati → Zugló → Kőbánya alsó → Kőbánya-Kispest → Pestszentlőrinc → Szemeretelep → Ferihegy → Vecsés → Vecsés-Kertekalja → Üllő → Hosszúberek-Péteri → Monor → Monorierdő → Pilis → Albertirsa → Ceglédbercel → Ceglédbercel-Cserő → Budai út → Cegléd → Nyársapát → Nagykőrös → Katonatelep → Kecskemét → Városföld → Kunszállás → Kiskunfélegyháza → Kistelek → Szatymaz → Szeged
Napi 1 Szeged felé
Szeged → Szatymaz → Kistelek → Petőfiszállás → Selymes → Kiskunfélegyháza → Kecskemét → Nagykőrös → Nyársapát → Cegléd → Ferihegy → Kőbánya-Kispest → Zugló → Budapest-Nyugati
Napi 1 Budapest felé
Szeged – Szeged-Rókus – Hódmezővásárhelyi Népkert – Hódmezővásárhely – Kútvölgy – Székkutas – Orosháza – Orosházi tanyák – Csorvás – Csorvás alsó – Telekgerendás (– Fürjes) – Békéscsaba
Szeged – Szeged-Rókus – Algyő – Hódmezővásárhelyi Népkert – Hódmezővásárhely (← Kútvölgy – Székkutas) – Orosháza (← Orosházi tanyák) – Csorvás (← Csorvás alsó) – Telekgerendás – Békéscsaba – Gyula
Kiskunfélegyháza – Selymes – Petőfiszállás – Petőfiszállási tanyák – Csengele – Kisteleki szőlők – Kistelek – Kapitányság – Balástya – Őszeszék – Vilmaszállás – Szatymaz – Jánosszállás – Kiskundorozsma – Szeged
Budapest-Nyugati – Zugló – Kőbánya-Kispest – Ferihegy – Cegléd – Nagykőrös – Kecskemét – Kiskunfélegyháza – Kistelek – Szatymaz – Szeged
Szeged (← Szatymaz ← Kistelek) – Kiskunfélegyháza – Kecskemét – Nagykőrös – Cegléd – Ferihegy – Kőbánya-Kispest – (Ferencváros →) Székesfehérvár – Balatonaliga – Szabadisóstó – Siófok – Zamárdi – Balatonföldvár – Balatonszárszó – Balatonszemes – Balatonlelle – Balatonboglár – Fonyód
Nyáron napi 1 pár
Szeged vasútállomás – Szeged, Galamb utca (→) – Szeged, Bem utca (←) – Szeged, Bécsi körút – Szeged, Aradi vértanúk tere – Szeged, Somogyi utca – Szeged, Széchenyi tér – Szeged, Anna-kút – Szeged, Rókusi templom – Szeged, Tavasz utca – Szeged, Damjanich utca – Szeged, Vásárhelyi Pál utca – Szeged, Pulz utca – Szeged-Rókus vasútállomás – Algyő vasútállomás – Hódmezővásárhelyi Népkert vasútállomás – Hódmezővásárhely, Strandfürdő – Hódmezővásárhely, Hősök tere – Hódmezővásárhely, Kossuth tér – Hódmezővásárhely, Kálvin János tér – Hódmezővásárhely vasútállomás
Szegedet 1854-ben érte el a vasútépítés, de érdemleges állomásépületet csak négy évvel később emeltek, amikor a vonalat Temesvár irányába továbbépítették. 1902-ben a megnövekedett forgalomhoz és a városhoz immár jobban illő középületként Pfaff Ferenc építész tervei alapján a MÁV átépítette Szeged állomásépületét. Az épület a kor ízlését követő historizáló stílusban épült. Ez az egyetlen nagy állomásépület, ahol az előtér és a vágányok között emeletnyi szintkülönbség van, mégis érdekes, hogy nem vállalták a kézenfekvő szigetperonos megoldást, viszont hatásos lépcsőfeljárót építettek az előcsarnokhoz. A bejárat feletti három, íves záradékú hatalmas ablakot kétoldalt kissé „nyomottabb” tornyok szegélyezik. Pfaff Ferenc sohasem ismételte magát, mindig újat alkotott.
Ekkor épült a felvételi és a postaépület közötti üzemi konyha - étterem, és több belső szolgálati lépcsőház, ill. a földszinti galériaszintek.
Az épületet eredeti formájában újították fel.[2]
Megközelítése szegedi közösségi közlekedéssel[szerkesztés]
20, 21, 77, 90
Vágányok száma: 5 vágány a személyszállító vonatok fogadására-indítására.
Bővebben: Szegedi vasúti Tisza-híd
Vonat halad át a hídon egy régi képeslapon
A Szegedi vasúti Tisza-híd egy egykori szegedi híd, amely 1944-ig bonyolította a Szegedet Temesvárral és a szomszédos Bánáttal összekötő vasútvonalak forgalmát. Magyarország második vasúti Tisza-hídját eredetileg két vágány számára tervezték, ám 1920 után a hídon csak egy sínpár futott. A trianoni döntéssel jelentőségét veszítő létesítményt a második világháborús pusztítások után már nem állították helyre. Csak Magyarország és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása után vetődött fel az átkelőhely újbóli felépítése.
Lépések az új híd érdekében[szerkesztés]
Az újszegedi hídfő 2009-ben
Magyarország és Románia EU-csatlakozása után mindkét országban egyre többen ismerték fel a Temesvár–Szeged–Budapest kapcsolat helyreállításának fontosságát. Az érdekelt térségek képviselői, területi és települési önkormányzatai lobbitevékenységbe kezdtek a vasúti kapcsolat helyreállítása érdekében.[3] Az új híd kérdése felvetődött a magyar és a román kormány, illetve Csongrád és Temes megye közgyűléseinek 2008-as közös ülésein is.[4] A magyar és a román közlekedési tárca közös feladatul kapta a híd felépítésének előkészítését.[5] A vasúti kapcsolat helyreállításának kulcsszerep jut a „Szegedi Biopolisz” programban is.[6]
Az új vasúti híd valószínűleg már nem valósulhat meg a régi helyen, mivel a jobb parti oldalon a korábbi felvezető töltés helyén ma már épületek állnak. További hátrány, hogy a vágányoknak igen kis sugarú ívben kellene rákanyarodniuk a Tisza fölötti hídra. Az új átkelőhely megépítését Szeged déli határában tervezik.[7]
A lépcsőket épen hagyták a felújításokkor, így azok eredeti állapotukban maradtak 1902 óta.
A pályaudvar az Indóház térről
A pályaudvar a peronok felől
Aranyhomok InterCity vonat érkezett az 5. vágányra
↑ Fekete Klára: A nagyállomás mellett lesz az új buszpályaudvar (magyar nyelven). Délmagyarország, 2014. október 2. [2017. április 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. április 7.)
↑ Szeged elérve: 2012-01-21
↑ Ambrus Réka: Az első lépés a szegedi vasúti híd helyreállítása (magyar nyelven). Promenád, 2008. december 14. [2004. szeptember 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. január 28.)
↑ R. Tóth Gábor: Régi álmokat váltana valóra a tiszai vasúti híd (magyar nyelven). Délmagyarország, 2008. október 16. [2008. október 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. január 28.)
↑ Az érték mértéke: teljesítmény és minőség (magyar nyelven). Szegedi Tükör, 2008. 12. (Hozzáférés: 2009. január 28.)[halott link]
↑ A BIOPOLISZ PROGRAM ÉS A VÁROS TELEPÜLÉSSZERKEZETE (magyar nyelven) (PDF). Szeged Város. (Hozzáférés: 2008. január 28.)[halott link]
↑ Varga Iván: Szeged a régió vasúti központjává válhat (magyar nyelven). Szeged Ma, 2008. június 23. (Hozzáférés: 2009. január 28.)
Szeged vasútállomás [5517228] szolgálati hely adatai. Kapella 2. Vasúti Pályakapacitás-elosztó Kft.
Szeged. Magyarország vasútállomásai és vasúti megállóhelyei. vasutallomasok.hu. (Hozzáférés: 2021. január 17.)
Cegléd – Ceglédi szállások – Nyársapát – Nagykőrös – Katonatelep – Kecskemét – Városföld – Kunszállás – Kiskunfélegyháza – Selymes – Petőfiszállás – Petőfiszállási tanyák – Csengele – Kisteleki szőlők – Kistelek – Kapitányság – Balástya – Őszeszék – Vilmaszállás – Szatymaz – Jánosszállás – Kiskundorozsma – Szeged
135-ös vonal (Szeged – Hódmezővásárhely)
Szeged – Szeged-Rókus – Algyő – Hódmezővásárhelyi Népkert – Hódmezővásárhely – Kútvölgy – Székkutas – Orosháza – Orosházi tanyák – Csorvás – Csorvás alsó – Telekgerendás – Fürjes – Békéscsaba
Vasútportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szeged_vasútállomás&oldid=24904148”
Szeged 20. századi építményei
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Wikidata koordinátákat használó lapok
Infobox mapframe OSM kapcsolat azonosítója nélkül a Wikidatán
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 4., 21:35
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.