fr en hu hu hu hu hu en hu hu en en hu hu hu hu hu hu pt it hu gl hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr de ru de en ru ru en en en ru sv hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en an ar arz ru sv bg br ca hbs_lat da de el eo es et eu ast fa fi fr en he hy id es is it ja ko cs it lt lv mr es nl nb pa pl pt ro ru jbo hbs_lat sk sl sq sv tr fy zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Marcus Annaeus Lucanus – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Marcus Annaeus Lucanus témájú médiaállományokat.
Nem tévesztendő össze a következővel: Ocellus Lucanus.
Marcus Annaeus Lucanus (Corduba, 39. november 3. – Róma, 65. április 30.) hispaniai származású, lovagrendű költő, Lucius Annaeus Seneca unokaöccse. Seneca révén Nero császár bizalmasai közé került, 22 éves korában quaestor, később augur lett.
Nagy tehetségű és nagyravágyó ifjú volt. A 60-as Neronián lépett fel először nyilvánosan költeményének felolvasásával. 62-ben vagy 63-ban adta a végül befejezetlenül maradó eposzának első három könyvét. Nero állítólag megirigyelte irodalmi sikereit és eltiltotta őt költeményeinek felolvasásától, ennek következtében a Piso-féle összeesküvésbe is belekeveredett, ezért 65-ben kivégezték vagy öngyilkosságra kényszerítették. Valójában a viszonyuk lassanként változott meg, mivel Lucanus nézetei egyre erősebb köztársasági színezetet kaptak. Eposzában Caesart zsarnoknak ábrázolja, filozófiája a sztoicizmus felé közeledett.
Stílusa patetikus, és Quintilianus jellemzése szerint inkább szónoki, mint költői. Főműve tartalmában ugyan a történelemről szól, de erős aktuálpolitikai színezettel, így egyáltalán nem biztos, hogy Nero a költői sikerét irigyelte meg, sokkal inkább a költő köztársasági mondanivalójával, a Iulius–Claudius-dinasztia érdekeit messzemenően nem fedő értékrendjével nem szimpatizált. Ezért Lucanusnak az összeesküvésben való részvételét sem lehet a sértett költővel magyarázni.
Lukanus első könyve; ford. Bessenyei György; Landerer, Pozsony, 1776
Marcus Annaeus Lucanus Pharsaliája, vagy is Polgári háborúja; ford., bev. Sztrokay Antal; Trattner-Károlyi, Pest, 1833
Marcus Annaeus Lucanus Pharsáliája, vagyis A polgárháború; ford. Laky Demeter; Ráth, Pest, 1867
Marcus Annaeus Lucanus Pharsaliája; ford. Baksai Sándor; Ráth, Pest, 1869
Lukán: Fárzália, vagy Polgárharc ősköltemény; ford., előszó, életrajz, jegyz., szótár Márki József; Rudnyánszky Ny., Bp., 1885
Ókori lexikon I–II. Szerk. Pecz Vilmos. Budapest: Franklin Társulat. 1902–1904.
A Római Birodalom: Lucanus
Sebestyén Károly: A római irodalom története – szemelvényekkel magyar írók latin műfordításaiból, Lampel Róbert (Wodianer F. és Fiai) Cs. és Kir. Udvari Könyvkereskedés Kiadása, 1902, 139. o.
Hegedüs Géza: Irodalmi arcképcsarnok - Marcus Annaeus Lucanus (39–65), arcanum.hu
ISNI: 0000 0001 2145 5029
Az ókori Róma portálja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Marcus_Annaeus_Lucanus&oldid=24356712”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 5., 00:21
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.