hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu nb en es de hu de en hu es nl id en hu hu en en en de en en en en en en en en hu en hu en de hu hu en en hu hu hu hu hu it hu hu hbs_lat en hbs_lat hu uk hu hu es en hu hu da hu hu hu hu hu ru hbs_lat cs hbs_lat uk en hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu ro hu fi hu hu ro hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en en tr hu en hu en en hu cs en pt ceb en hu en en en hu sv pl fr de hu en en hu da de hu en en hu en en hu en da hu es en hu en hu en pl it hu en pl en hu et hu hu en fr es ca en en hu hu hu es hu de hu en hu hu en hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu da hu en hu fr hu it en en hu en hu en en en en en en sk it en en en en hu en hu hu hu en hu hu en hu hu cs en it cs hu sv cs hu en cs en pt cs en uk cs en sv da en uk cs da uk cs en ja cs en ja cs en ja cs en fr cs en hu cs en es cs hu pt fr hu hu hu it hu it hu hu hu en en hu en hu en hu hu en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu en en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en en hu en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu en en hu en en en en en hu en en en en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en cs de en et hu hu hu hu hu hu es ru ca et en cs hu hu hu es hu cs en hu en hu hu en es en hu ka hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu it en hu hu en en hu hu en hu es hu hu hu en en hu en hu hu hu hu hu nb de en en en en en en de da pt en en de en en es id en id en de fr de en hu en hu en cs de nb hu hu hu hu hu es cs hu ka hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu fr hu en cs de en hu hu en en hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu sk hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu ka be nb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en az ku bcl ru sv bg bn br ca id mzn hbs_lat cy da de fr dv el eo es et eu fa fi nn fr de lt gu he hi hbs_lat hy id is it ja sv ka kk km ko ku pl cs it lt lv en ml be mr ms my nl nb nb pl ps pt io ro ru jbo en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv hu ta te en th tr ceb tr oc fy ur uz vi zh he zh fr zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Toy Story – Játékháború – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A film a mozipénztáraknál figyelemreméltó eredményeket ért el, hiszen az 1995-ös év legnagyobb bevételt hozó bemutatója lett Észak-Amerikában, míg világviszonylatban a második helyen futott be. Emellett egyöntetűen éltette a kritika, a technikai innovációk, az animáció és a szellemes, sziporkázóan ötletes forgatókönyv révén is gyakran illették dicsérő szavakkal.[4][5] A DVD-kiadások mellett a Toy Story inspirálta kapcsolt termékek egész sora jelent meg, a videójátékoktól kezdve a jelmezeken és modellvasutakon át a cipőkig.[6]
6.1 Moziforgalmazás és 3D-s újrabemutató
8.1 „A végtelenbe és tovább!”
8.3 Szoftverek és kapcsolt termékek
Egy cowboy bábu fenyegetve érzi magát és féltékeny, amikor egy új űrhajós figura kiszorítja őt, mint egy kisfiú szobájának legfőbb játékát.
A régimódi cowboy-baba, Woody felderítőakciót szervez gazdája, Andy születésnapi buliján, ami néhány nappal Andy családjának új házba költözése előtt zajlik. Aggodalommal tölti el, hogy Andy egy új akciófigurát kap. A csillagharcos Buzz Lightyear csúcsszuper tartozékainak köszönhetően rövidesen átveszi Woody helyét mint Andy legkedvesebb játéka. Woody, Andy játékainak de facto vezetője nagy csalódásként éli meg mindezt; neheztel Buzzra, s ellenszenvét csak fokozza, hogy az új jövevény nincs tisztában vele: gyerekjáték csupán. Úgy hiszi, valódi űrpilóta, s Woody csak akadályozza „küldetésében”.
Mikor Andy családi programra indul, s csak egy játékot vihet magával, Woody megkísérli csapdába csalni Buzzt, hogy ő legyen a kiválasztott. Az íróasztal mögé próbálja betaszítani vetélytársát, ám terve balul sül el, s Buzz kiesik az ablakon. A többi játék Woody-t gyanúsítja azzal, hogy féltékenységében meg akarta ölni a csillagharcost. Megbüntetni azonban már nem tudják, mert Andy megérkezik, s Buzz híján Woody-t viszi magával az űrös környezetű Pizza Planéta étterembe. Buzz meglátja, amint Andy játékával együtt beszáll anyja autójába, s még sikerül felkapaszkodnia. Kérdőre vonja Woody-t, mialatt Andy anyukája tankol, ám szóváltásuk tettlegességig fajul, s végül kiesnek a járműből. A kocsi továbbhajt, a két jómadár pedig magára marad.
Fogd már fel, hogy te egy játékszer vagy!
Woody megpillantja a Pizza Planéta egy furgonját, amitől azt reméli, elviszi őt Andy-hez. Ráébred azonban, hogy csak úgy menekülhet meg a többi játék haragjától, ha Buzzt is magával viszi. Azt mondja hát neki, hogy a furgon eljuttatja őt egy űrhajóhoz. A Pizza Planétában Buzz belemászik egy játékhalászó gépbe, ami éppen úgy fest kívülről, mint egy űrjármű. Woody megpróbálja kimenekíteni, ám mindkettejüket kifogja Andy szomszédja, a játékkínzó Sid Phillips. Kétségbeesetten próbálnak megszökni Sid házából, hogy visszaérjenek a költözésre. Az idegen házban rémálomba illő, „mutáns” játékokba és egy vérszomjas kutyába botlanak. Buzz betéved egy szobába, ahol a tévében megpillantja az őt hirdető reklámfilmet. Összezavarodva és elszontyolodva kényszerül szembenézni valódi természetével, mikor rosszul sül el repülési kísérlete, s egyik karja kiesik helyéből. Woody képtelen rávenni a depressziós Buzzt szökési tervének megvalósítására, még akkor is, mikor a mutáns játékok, felfedve valódi arcukat, megjavítják törött karját.
Sid arra készül, hogy egy tűzijáték-rakétával felrobbantja Buzzt. Mikor már úgy tűnik, nincs sok hátra nekik, Woody bevallja Buzznak, hogy nagyon klassz játéknak tartja, ő maga pedig nem veheti fel a versenyt vele, hogy Andy kedvence legyen. Buzz összeszedi magát és úgy dönt, van értelme az életnek, még ha nem is csillagharcos, s segít Woody-nak. Sid azonban felébred, mielőtt el tudnának menekülni; megragadja a rakétára erősített Buzzt és a kertbe viszi a kilövéshez. Woody, együttműködve Sid mutáns játékaival, megmenti társát, s egyúttal ráijeszt Sidre, aki halálra váltan, hanyatt-homlok menekül el saját játékai elől. Hiába azonban minden erőfeszítés, Woody és Buzz lekési Andy-ék kocsiját, ami az új ház felé indult.
Célba veszik a költöztetőautót, amivel magukra vonják Sid kutyájának figyelmét. Buzz megmenti Woody-t a bestiától, ám ezáltal lemarad a teherautóról. Woody Andy távirányítós autójával siet a segítségére. Mikor kilöki a mozgó járműből, a többi játék azt hiszi, Woody ismét megpróbál megszabadulni valakitől, ezért őt is kitaszítják. Woody és Buzz igyekszik felzárkózni, azonban Távirány elemei lemerülnek. Woody-nak eszébe jut a rakéta Buzz hátán, aminek élesítésével sértetlenül huppannak be Andy mellé.
Woody és Buzz, Andy két kedvence barátokká váltak, ami bizalmat gerjeszt a játékok körében. Együtt vezetik a karácsonyi felderítő-akciót, hogy felmérjék az újonnan érkezőket – akik között akad egy élő kölyökkutya is!
Woody: Régimódi, felhúzásra beszélő seriff-rongybaba. Ő a kisfiú, Andy kedvenc játéka, s különleges helye van gazdája ágyán. Woody tölti be a játékok között a vezéregyéniség szerepét, komoly tekintélynek örvend. Mikor azonban vetélytársa akad, hamar felszínre kerülnek addig nem ismert tulajdonságai is.
Buzz Lightyear: Űrvadász a Csillagkommandóból. Egy új gyártású, műanyag játék elektronikus hanggal, rugós szárnyakkal, vakító lézerrel és egy rakétahajó-dobozzal. Andy ajándékba kapja születésnapjára, s érkezése alaposan felforgatja a játékok életének megszokott rendjét. Míg a legtöbb játék ámulatba esik spéci felszerelése és küldetéstudata láttán, Woody-t kevésbé nyűgözi le, mi több, az ellenséget látja benne.
Krumplifej úr: Szókimondó és szarkasztikus játék a Hasbro cégtől, akinek végtagjai és érzékszervei leszerelhetők krumplit formáló testéről.
Rex: Kisebbségi komplexussal megvert, műanyag Tyrannosaurus játékbábu, aki attól fél, hogy nem elég ijesztő.
Slinky: Tacskó játékkutya, hosszúra nyújtható, rugós testtel. Woody legközelibb, hű barátja.
Bo Peep: Pásztorlány-baba, Woody vonzalmának tárgya. A porcelánból készült játék a józan megfontoltság hangja a játékok között.
Őrmester: A kis zöld műanyag katonákból álló hadsereg elhivatott, precíz parancsnoka. Őrmester és katonái gyakran segítik ki játéktársaikat megfigyelési képességeikkel.
Lenny: Műanyag távcső, akinek szolgálatait gyakran veszi igénybe a többi játék.
Andy Davis: Nyolcéves kisfiú, Woody és a többi játék szerető tulajdonosa.
Sid Philips: A szomszéd fiú, aki élvezi kínozni a játékait, így azok rettegnek tőle.
Molly Davis: Andy kis húga.
Bejárat a Pixar központjába, Emeryville, Kalifornia
John Lasseter első tapasztalatait a számítógépes animációval kapcsolatban akkor szerezte, mikor animátorként dolgozott a Disney-nél. Két barátja megmutatott neki egy kulcsjelenetet a Tron, avagy a számítógép lázadása című filmből. Szemkápráztató élmény volt ez Lasseter számára, s felnyitotta előtte a komputeranimáció új médiumában rejlő lehetőségek tárházát.[8] Lasseter később a Lucasfilmnél kapott állást, majd alapító tagja lett a Pixarnak.[9] Utóbbi cég Oscar-díjas rövidfilmje, a Bádogjáték (amit maga Lasseter rendezett) és CAPS-projektjeik felkeltették a Disney érdeklődését, s egy 1990-es, Jeffrey Katzenberggel való találkozót követően a Pixar megbízást kapott egy televíziós különkiadásra A Tin Toy Christmas címmel. 1991 májusra Katzenberg és Steve Jobs közötti hosszú tárgyalás sorozat eredményeként megállapodás született egy egész estés filmre kiterjedő közös munkáról, ami a Tin Toy szereplőin alapszik, s a Toy Story címet viseli. A szerződés értelmében a Disney kizárólagos jogokkal bír a film és a karakterek felett, a Pixar a jegybevételek 12,5%-át kapja, a Disney viszont (kártérítés ellenében) bármikor leállíthatja a projektet, gyakorolja a művészi kontrollt és joga van elkészíteni a filmnek két másik részét illetve ezen felül további folytatásokat akár a Pixar nélkül is.[10]
A Toy Story forgatókönyvére komoly hatást gyakoroltak Robert McKee forgatókönyvíró ötletei. Az írás számos változaton esett át végleges formája előtt. Lasseter úgy ítélte, Tinny, a Tin Toy főszereplője „túlontúl elavult”, ezért a karaktert katonai játékfigurára változtatták, majd űrös jelleget kapott. Tinny neve Lunar Larry lett, majd Tempus és Morph, mígnem a Buzz Lightyearnél állapodtak meg (Buzz Aldrin asztronauta után).[11] A szereplő kinézetét az Apollo űrhajósainak ruháiról és a G. I. Joe-akciófigurákról mintázták.[12][13] Egy második szereplőt eredetileg egy hasbeszélő bábujának képzeltek el, amiből aztán egy kitömött, felhúzhatós cowboybaba lett, s a Woody nevet kapta, Woody Strode western-színészről. A történet azonban nem tetszettek a Disney képviselőinek. Jeffrey Katzenberg -a Disney filmrészleg vezetője – azt javasolta Lasseternek, hogy „buddy film” (haverfilm) -ként csinálja meg a történetet, ahol ellentétes jellemű karakterek kerülnek egymás mellé és össze kell tartaniuk, mint a 48 óra és A megbilincseltek filmekben.[14] Egy buddy filmben a szereplők szublimálnak, leszakad a karjuk, utálják egymást. Nem a nyílt érzelmek dominálnak.”[15] A Disney szintén felkereste Joel Cohent, Alec Sokolow-t, majd később Whedont is, hogy segítsenek a szkript fejlesztésében.[11] Szerették volna továbbá, ha a film kielégíti a gyermekek mellett az idősebb korosztályt is, ezért a felnőtt közönséget megcélzó elemeket kértek a produkcióba.[15] Jeffrey Katzenberg és más Disney vezetők többszörös módosítása miatt végül Woody ellenszenves és erőszakos karakterré vált.[14] A stúdió 1993. január 19-én bólintott rá a filmre, s ekkor kezdődhetett meg a szinkronhangok kiválasztása.[15] Lasseter mindig is Tom Hanks-et szerette volna megnyerni Woody hangjának. Állítása szerint a színész „...képes arra, hogy bármilyen érzelemmel telve is rokonszenves legyen. Még akkor is, ha lecsúszott és megvetendő figurát játszik, mint a Micsoda csapat!-ban.”[15] Mikor Hanks látott néhány korai tesztfelvételt, amibe beleillesztették szövegét az Egyik kopó, másik eb című korábbi filmjéből, le is szerződött a filmhez.[11][15] Billy Crystal visszautasította a szerepajánlatot, amit később megbánt.[16][17] Jeffrey Katzenberg, a Disney akkori elnöke ezután Tim Allennek, a Disney Házi barkács című televíziós sorozatának főszereplőjének ajánlotta fel a szinkronmunkát, aki elfogadta a feladatot.[11] Mind Hanks és Allen számára ez volt az első animációs megmérettetés.[18]
1993. november 19-én a Pixar bemutatta a film egy korai vázlatát a Disney-nek.[15] Az eredmény katasztrofális volt: a Walt Disney Feature Animation elnöke, Peter Schneider – aki amúgy sem örült a külsős munkának – azonnal leállíttatta a produkciót. A Pixar kért még egy esélyt egy átdolgozott verzió bemutatására és ezúttal figyelmen kívül hagyta a Disney vezetőinek Woodyra vonatkozó javaslatait és kedves karakterré formálták át. Három hónap után bemutatták az új történet vázlatát, amire a Disney vezetése rábólintott, így folyatódhatott a munka. A leállás miatti költségkiesést végül Steve Jobs saját zsebből finanszírozta.[19] A szinkronszínészek márciusban vették fel új szövegeiket.[15]
Whedon ötlete volt bevonni a történetbe Barbie-t, aki megmentené Woody-t és Buzzt a film végén.[20] Erről le kellett tenniük, mivel a babákat gyártó Mattel ellenvetett és nem egyezett bele a játék felhasználásába. Ralph Guggenheim producer elmondta, a cég „filozófiája szerint a Barbie babával játszó lányok kivetítik személyiségüket a babára. Ha a baba megszólal és animálják, saját személyiséget kap, ami nem biztos, hogy minden kislány álma és vágya.”[15] A Hasbro hasonlóképpen nem járult hozzá a G.I. Joe licencbe bocsátásához, ellenben a Mr. Potato Head (azaz Krumplifej úr) szerepeltetését engedélyezte.[11][15] A filmhez kapcsolódó játékokat a Thinkway Toys gyártotta, akik 1995-ben az egész világra terjedő licencet megszerezték.[21]
„Hagyományos animációval nem tudtuk volna megcsinálni ezt a filmet. Ezt a történetet tényleg csak háromdimenziós játékszereplőkkel lehet elmesélni.”
a Walt Disney Feature Animation alelnöke[22]
A korábbi Disney animációs filmek jóval költségesebbek voltak, és sokkal több animátor munkáját igényelték. A Toy Story 30 millió dollárból készült, 110 animátor közreműködésével.[23] Az 1994-ben bemutatott Az oroszlánkirály például 45 millió dollárba került és 800 szakember dolgozott rajta.[15] Lasseter így nyilatkozott a számítógépes animáció filmes kihívásairól: „A dolgoknak sokkal organikusabbnak kellett látszaniuk. Minden levelet és fűszálat külön létre kellett hoznunk. Mindennek történetet kellett adnunk. Az ajtókon látszik a csapkodás, a padlókon a kopottasság.”[15]
A filmhez rajzolt sztoribordokkal láttak hozzá, amik segítették az animátorokat a szereplők kialakításában. 27 animátor 400 3D-s komputer-modellt használva animálta a figurákat, de volt olyan szereplő, amelyet először agyagból formázták meg.[24] Mikor elkészült a modell, az animációs változók voltak soron, amiknek bekódolásával minden szereplő különböző mozgatókat nyert, így képes lett beszédre, járásra és ugrásra.[24] Mindegyik közül Woody volt a legösszetettebb, lévén 723 animációs változóra volt szüksége, amiből 212 az arcához és 58 a szájához kellett.[15][25] Hogy a színészek szinkronizálni tudják a szereplőket, az animátorok részletesen kidolgozták a szájmozgást és arckifejezéseket; egy 8 másodperces képkocka egy teljes hétbe telt.[24] Ezt követően a szakemberek összeállították a jeleneteket, új sztoribordot hoztak létre a számítógép-animált szereplőkkel. Ezután helyükre kerültek az árnyékok, a fények és a vizuális effektek, s végül 300 számítógép-processzor segítségével renderelték a filmet végső formájába.[24][25] Az utómunkálatok során a hangeffekteket vegyítették a zenei hangsávval a Skywalker Soundnál.[25] Összesen 800 ezer gépi munkaórára és 114 240 képkockányi animációra volt szükség a filmhez, s minden egyes képkocka 2-15 órát igényelt.[15][23][24]
A film elkészítése négy évet vett igénybe.[26]
Moziforgalmazás és 3D-s újrabemutató[szerkesztés]
A film bemutatója előtt Steve Jobs executive producer úgy nyilatkozott, „Ha a Toy Story mérsékelt sikert arat – mondjuk 75 millió dolláros bevételt ér el –, akkor megtérülünk [a Pixar és a Disney]. Ha hoz 100 milliót, profitálunk is. De ha tényleg kasszát robbant és 200 milliót vagy többet gyűjt, szép pénzt keresünk rajta, a Disney meg rengeteg pénzt keres rajta.”[23] A Disney elnöke, Michael Eisner szerint „Nem hiszem, hogy bármelyik fél gondolta volna, hogy ilyen jól sül el a Toy Story. A technológia briliáns, az összeválogatott szereplők szintúgy, s szerintem a történet is megindítja az embert. Higgyék el, mikor döntöttünk a közös munkáról, nem gondoltuk volna, hogy az első filmjük lesz az 1995-ös karácsonyi produkciónk, vagy hogy önmagában egyáltalán megállja majd a helyét.”[23] A marketingre a Disney 20 millió dollárt költött, a Burger King, a PepsiCo, a Coca-Cola és a Payless ShoeSource pedig 125 millió dollárt fizetett a kapcsolódó promóciók keretében,[27] amire egy marketingkonzultáns a következőképpen reagált: „Szenzációs üzlet. Ha egy kölyök végigül egy másfél órás filmet tele beazonosítható játékszereplőkkel, hogy ne akarna magának egy sajátot?”[28]
A Toy Story premierje 1995. november 19-én volt a kaliforniai Hollywoodban. A mozik 1995. november 22-én tűzték műsorra, az ötnapos Hálaadás-hétvégén. Kezdetben 2281 filmszínház játszotta, később 2574-ben is látható volt, s 37 hét után volták ki a forgalomból.[2] A filmet a berlini filmfesztiválon is vetítették versenyen kívül 1996. február 15. és 26. között.[29]
Észak-Amerikában 2009. október 2-án a Toy Story-t ismét műsorra tűzték, ezúttal 3D-s formátumban.[30] A film a második résszel együtt került újra a mozikba az eredeti tervek szerint két hét erejéig,[31] amit a kedvezőnek ítélt eredményekből kifolyólag meghosszabbítottak,[32] így végül öt hétig volt látható.[33] Lasseter így kommentálta az új premiert: „A Toy Story-filmek és szereplőik mindig különleges helyet fognak elfoglalni szívünkben, s nagyon izgatottak vagyunk, hogy visszahozhatjuk ezt a mérföldkőnek számító filmet a közönségnek, hogy teljesen új módon élvezhessék, köszönhetően a legújabb 3D-s technológiának. Mivel a Toy Story 3 újabb nagyszerű kalandnak ígérkezik Buzz, Woody és Andy szobájának többi lakója számára, úgy gondoltuk, remek lenne a nézőknek lehetőséget adni, hogy újból átéljék az első két filmet egy vadonatúj megközelítésből.”[34] Magyarországon 2010. január 28-án mutatta be a Fórum Hungary az első rész 3D-s verzióját.
„Igen, aggódunk amiatt, mit szólnak majd a kritikusok. Igen, aggódunk amiatt, mekkora lesz a nyitóhétvége. Igen, aggódunk amiatt, mekkora lesz a végső bevétel. De most komolyan, az egésznek, amit csinálunk, a lényege az, hogy szórakoztassuk a közönséget. Filmesként a legnagyobb örömöm, ha elvegyülök az egyik filmünk nézői között, s az embereket figyelem. Mert az emberek 100%-ig őszinték, ha filmet néznek. S látni az arcukon, hogy élvezik, ahogy elmerülnek filmjeinkben ... számomra ez a legnagyobb jutalom, amit kaphatok.”
A Toy Story – Játékháború egyöntetű kritikai ovációt élvezett. A professzionális kritikusok írásait összegyűjtő Rotten Tomatoes oldalán feltüntetett 68 újságíró 100%-a pozitív véleményének adott hangot, átlagosan 8,9 ponttal jutalmazva a filmet a maximális 10-ből.[5] Ezzel a Toy Story a weboldal legjobb kritikákat kapott filmek listáján a 7. helyet foglalja el.[36] A súlyozott átlaggal dolgozó Metacritic weboldalán „kedvező” kritikai minősítést érdemelt ki a film, 16 kritikus írása alapján 92/100 pontot elérve.[4] A recenzorok a számítógépes animáció, a szinkronhangok és azon tulajdonsága okán éltették a produkciót, hogy számos korcsoportot képes megszólítani.
Leonard Klady, a Variety munkatársa szerint az animáció „szemkápráztató technikájú és szokatlan látványú. A kamera szédítő módon játszik a nézővel, amitől jó eséllyel áll el az ember lélegzete.”[37] Roger Ebert a Chicago Sun-Times oldalain a Roger nyúl a pácbanéhoz mérte a film innovatív animációját: „Mindkét film darabjaira szedi a mozis látványvilágot, majd újra összeilleszti, hogy egy új megközelítésből láthassuk.”[38] Az animációs megoldásnak köszönhetően Richard Corliss a Time-tól az év legleleményesebb vígjátékának kiáltotta ki a Toy Story-t.[39]
A szinkron-szereposztást szintén méltatta több kritikus is. A USA Today munkatársa, Susan Wloszczyna egyetértett Hanks és Allen kiválasztásával a főszerepekre.[40] Kenneth Turan a Los Angeles Times-tól azt állította, „Tom Hanks vezetésével, aki felbecsülhetetlen értékű súlyt és hitelességet kölcsönöz Woody-nak, a Toy Story az utóbbi idők egyik legjobban szinkronizált animációs filmje, amiben minden színész ... erős jelenlétről tesz bizonyságot.”[41] Számos újságíró ismerte el a film erényeként, hogy több korosztályhoz is szól, különösen a kisgyerekekhez és a felnőttekhez.[38][42] Owen Gleiberman az Entertainment Weekly-ben így írt erről: „Megvan benne a tisztaság és a képzelet elragadtatott szabadsága, ami a legnagyobb gyerekfilmeket fémjelzi. Szintén felfedezhetők benne azok a csintalan célzások, amik alkalmanként a felnőtteket még jobban csiklandozzák, mint a gyerekeket.”[43]
A Játékháború a FilmVilág munkatársának tetszését is elnyerte: „És hogy milyen tanulságokkal szolgál ez a háromdimenziós kompjutertechnikával megalkotott Walt Disney szuperprodukció? Csak annyival, amit a néző, ha örökifjú mindig is sejtett: a játékoknak lelke van, méghozzá nem is akármekkora” – írja Hungler Tímea a lap hasábjain.[44]
1995-ben a filmet a Times nyolcadiknak sorolta az éves tízes listáján.[45] 2003-ban az Online Filmkritikusok Társasága minden idők legnagyszerűbb animációs filmjének választotta a Toy Storyt.[46] 2007-ben a Visual Effects Society huszonkettediknek választotta azon 50 film listáján, amely minden idők legnagyobb hatású vizuális effektusait vonultatta fel.[47] 2005-ben, vagyis az első évben, amikor a szabályzata értelmében ez lehetővé vált, az Egyesült Államok Nemzeti Filmmegőrzési Bizottsága beválasztotta a filmet a Nemzeti Filmarchívumba.[48] Az Amerikai Filmintézet 99. helyre sorolta a 100 legjobb amerikai filmet számba vevő listáján, s hatodik legjobbnak szavazták meg az animációs műfajban.[49][50]
A Toy Story – Játékháború első öt napja során (a Hálaadás hétvégéjén) az észak-amerikai piacon 39,1 millió dollárt gyűjtött,[51] a péntek-vasárnapra vonatkozó, nyitóhétvégei adat pedig 29,1 millió dollárt mutatott, ami az első helyhez juttatta.[2] A film további két héten át vezette a nézettségi listát, majd a Jumanji a második helyre szorította.[52] 1995 legnagyobb bevételt elért produkciója lett, maga mögé utasítva olyan nyári sikerfilmeket, mint a Mindörökké Batman és a szintén Tom Hanks főszereplésével készült Apolló 13.[53] Bemutatója idején ezen felül harmadik lett az animációs filmek örök-ranglistáján Az oroszlánkirály és az Aladdin mögött.[54] A Toy Story végső bevétele az Egyesült Államokban és Kanadában 191,8 millió dolláron alakult, míg a világ többi részéről további 170,2 millió dollárnak megfelelő összeg folyt be; világviszonylatban ez 362 millió dollárt jelent,[2] aminél jobb eredményt abban az évben csak Az élet mindig drága ért el.[55]
Európában 1996 márciusától kezdték vetíteni a filmet,[56] a magyar bemutató március 28-án volt. Miután lekerült a műsorról, a forgalmazó InterCom 1996. szeptember 5-én ismételten mozikba küldte, s így 2539 előadáson, országosan 178 ezer néző váltott rá jegyet, ami 20,9%-os kihasználtságot eredményezett.[57] A 17 kópián bemutatott 3D-s verzió 14 536 nézőt vonzott 2010 elején 917 előadáson, ami 21,2 millió forintos bevételt jelentett.[58]
John Lassetert 1996-ban különdíjjal tüntették ki az Oscar-gálán azon „technikák kifejlesztéséért és ihletett alkalmazásáért, amelyek lehetővé tették az első egész estés számítógép-animációs film” létrejöttét. A film ezen felül három kategóriában szállt versenybe: jelölték a(z eredeti) forgatókönyvét, a kísérőzenét és a „You've Got a Friend in Me” (magyarul: „Ha vár egy jó barát”) című dalt, amely Randy Newman szerzeménye.[59] A film két Golden Globe-jelöléssel büszkélkedhet: esélyes volt a legjobb film (vígjáték/zenés film) és a legjobb betétdal (ismételten a „You've Got a Friend in Me”) kategóriákban.[59] A Brit Filmakadémia a vizuális effektusaiért jelölte,[59] a Los Angeles-i Filmkritikusok Szövetsége és a Kansas City Filmkritikusok Köre pedig a legjobb animációs filmnek választotta.[59] Az animációs produkciókat díjazó Annie Awards díjkiosztóján nyolc díjjal gazdagodtak az alkotók, köztük a legjobb animációs filmével.[59]
A Toy Story észak-amerikai VHS- és lézerlemez-megjelenése 1996. október 29-én volt. Az első heti videókazetta-eladások 5,1 millió dolláros forgalmat hoztak, amivel a film a hét legkeresettebb címe lett.[60] Az első évben több mint 21 és fél millió példányt értékesítettek belőle.[61] 2000. január 11-én a Gold Classics Collection-sorozatban újfent megjelent videón, s a kazettán helyet kapott a Bádogjáték című rövidfilm is; az új kiadásból újabb kétmillió darab fogyott.[61] A videokölcsönzésekből az Egyesült Államokban 103,2 millió dollár folyt be.[62]
DVD-n a film első ízben 2000. október 17-én látott napvilágot a második résszel egybecsomagolva; később külön is megvásárolhatóvá váltak. Ugyanekkor jelent meg a háromlemezes „Ultimate Toy Box” díszkiadás, ami a két film mellett egy egész lemeznyi extrát is tartalmazott.[61] 2005. szeptember 6-án került sor Sony PlayStation Portable tulajdonosoknak szánt UMD-megjelenésre, illetve a kétlemezes 10. évfordulós kiadásra, amire felkerült a korábbi bónuszanyag java, továbbá újdonságként egyebek mellett egy visszatekintő tíz év távlatából John Lasseter közreműködésével.[63] A Disney 2009. január 31-én vonta ki a forgalomból a Toy Story DVD-t,[64] majd a 2010 márciusi Blu-ray megjelenéssel egybekötve került ismét a boltok polcaira egy új kiadás.[65]
Magyarországon szintén közel egy évet kellett várni a lakossági hozzáférésre. Az InterCom 1997. február 18-án tette elérhetővé a filmet a boltokban,[66] a Disney-rajzfilmek hagyományaihoz híven egy időben a kölcsönzői megjelenéssel. A hazai DVD-megjelenés dátuma megegyezik az észak-amerikaival,[67] s sor került az első és második rész együttes kiadására is, 2001. december 4-én.[68] Hazánkban a filmet és első folytatását szintén 2010 márciusában adták ki Blu-rayen, ugyancsak mellécsomagolva az új DVD-változatot, de ez utóbbi külön is kapható lett.[69][70]
Walt Disney Records (USA)
Chris Montan (Don Davis, Jim Flamberg, Don Was, Frank Wolf, Randy Newman)
James and the Giant Peach
„You've Got a Friend in Me”
Megjelent: 1996. április 12.[71]
Lasseter ellenezte, hogy a filmből Az oroszlánkirály és az Aladdin szellemiségét követő musical készüljön.[54] A Disney azonban ezt a formát preferálta, mondván, „A musical a mi irányzatunk. A dalra fakadás remekül segíti a cselekmény előremenetelét. Levesz némi terhet a szereplők válláról.”[15] Később azonban változtattak álláspontjukon, s Randy Newmant választották ki a film zenéjének megkomponálására; ez volt a zeneszerző első animációs munkája. Lasseter szerint „Dalai megérintenek, szellemesek és szatirikusak, és biztosítják az érzelmi alátámasztást minden jelenethez.”[15] A film legismertebb dalát, a „You've Got a Friend in Me”-t Newman egyetlen nap alatt írta.[15]
A Toy Story filmzene-albumát a Walt Disney Records készítette el, s a film bemutatójának hetében, 1995. november 22-én adták ki. Newman munkáját dicsérő szavakkal illették, úgymint „élénk, lelkesítő filmzene”.[72] A kritikai siker ellenére az album csak a 94. helyig jutott a Billboard 200-as listáján.[73] 1996. április 22-én a „You've Got a Friend in Me” külön is megjelent CD-n és kazettán.[71] Noha fizikai formában az album már nem hozzáférhető, online kiskereskedelmi képviseletektől, így az iTunes Store-tól digitálisan megvásárolható.[74]
Az összes dal szerzője Randy Newman.
You've Got a Friend in Me (előadja Newman)
Strange Things (előadja Newman)
I Will Go Sailing No More (előadja Newman)
You've Got a Friend in Me (előadja Newman és Lyle Lowett)
Vár rád egy jó barát
You've Got a Friend in Me
Van e élet az álmok után
I Will Go Sailing No More
Vár rád egy jó barát (vége főcím)
You've Got a Friend in Me (end credits)
A Toy Story – Játékháború jelentős hatással bírt a filmiparra innovatív számítógépes animációjával. A film megjelenését követően számos gyártót kezdett érdekelni a filmben használt technológia. A grafikus kártyákat készítők a személyi számítógépek számára képzeltek el hasonló animációs megvalósítást; játékfejlesztők igyekeztek az animációt átültetni videójátékokba és a robotika kutatói próbálkoztak a film élethű szereplőihez hasonlatos mesterséges intelligenciát építeni gépeikbe.[75] Különböző szerzők a Don Quijote interpretációját vélték felfedezni, mások a humanizmus jegyeit látták meg benne.[76][77] Mindezen felül mély nyomot hagyott a kultúrában és popkultúrában szállóigévé vált mondatával („A végtelenbe és tovább!”), folytatásaival és szoftvereivel, egyebek mellett.
„A végtelenbe és tovább!”[szerkesztés]
Buzz Lightyear klasszikussá vált mondata, az „A végtelenbe és tovább!” nem csupán pólók felirataként jelent meg, de filozófusok és elméleti matematikusok között is vita tárgyát képezte.[78] Matematikusok rámutattak, hogy nem lehetséges a végtelenen túlmenni a matematikában, s az idézet csak a „showbizben” érvényes.[79][80] Lucia Hall a The Humanits-tól a humanizmus közvetítéséhez kötötte a film történetét. Az említett sort a „Mindezt és a mennyországot is!”-hez hasonlította, ami szerint az egyén boldog a földi életben és a túlvilági életben is.[77] 2008-ban asztronauták magukkal vittek egy Buzz Lightyear figurát a világűrbe a Discovery űrrepülőgép fedélzetén egy oktatási program keretében, miközben a szállóigét ismételgették. A bábut zéró gravitációs kísérletekben használták.[81] Szintén 2008-ban, a mondat nemzetközi híradásokba is bekerült, mikor arról tudósítottak, hogy egy apa és fia folyamatosan ismételgette azt egymásnak jelezve, miközben a hullámokkal küzdöttek 15 órán keresztül az Atlanti-óceánban.[82][83]
Bővebben: Toy Story – Játékháború 2., Toy Story 3. és Toy Story 4.
A Toy Story – Játékháború több folytatást is szült. A Toy Story – Játékháború 2.-t kezdetben egyenesen videóra szánták, s az előkészületei már 1996-ban megkezdődtek.[84] Mikor azonban az első rész teljes színészgárdája visszatért és a történetet az átlagos videofilmekénél jobbnak találták, 1998-ban bejelentették, hogy a folytatás mozikba kerül.[85] Az új film hasonló, ha nem jobb kritikai fogadtatásban részesült, szintén 100%-os értékelést kivívva a Rotten Tomatoes-on,[86] s bevétel szempontjából is messze felülmúlta elődjét.[87] A Toy Story 3. észak-amerikai bemutatója 2010. június 18-án volt,[88] Magyarországon pedig egy nappal előbb; a harmadik epizód már 3D-s és IMAX 3D-s változatban is látható.[88] 2019-ben még egy folytatása született, amit 2019. június 21-én mutattak be az amerikai mozik, Magyarországon pedig egy nappal korábban, június 20-án.
1996 novemberében bemutatkozott a Disney on Ice: Toy Story jégshow a szereplők eredeti hangjainak közreműködésével és Randy Newman zenéjével.[89] 2008 áprilisában a Disney Wonder sétahajó bemutatta a Toy Story: The Musicalt utasai számára.[90]
A Toy Story inspirált továbbá egy videón bemutatott spin-off animációs filmet, Buzz Lightyear of Star Command: The Adventure Begons címmel, illetve egy rajzfilmsorozatot, a Buzz Lightyear of Star Commandet.[91] A film és a sorozat is Buzz Lightyeart követi nyomon, aki Star Command-beli barátaival igyekszik fenntartani a rendet a galaxisban. Noha érték bírálatok amiatt, hogy szakított a két korábbi film animációs technikájával, a film hárommillió példányban kelt el az első héten videókazettán és DVD-n.[92][93] A sorozat két évadot ért meg.
Szoftverek és kapcsolt termékek[szerkesztés]
A Disney's Animated Storybook: Toy Story és a Disney's Activity Center: Toy Story című szoftverek Windows és Mac számára is megjelentek.[94] Előbbi 1996 legkeresettebb címe lett, több mint félmillió darabot adtak el belőle.[95] A filmhez kapcsolódóan két konzoljátékot adtak ki: a Toy Story videójáték Sega Genesisszel, Super Nintendo Entertainment Systemmel, Game Boy-jal és PC-vel is kompatibilis volt, míg a Toy Story Racer Sony Playstation tulajdonosoknak készült; ebben a játékban a Toy Story 2 egyes elemei is felbukkantak.[96] A játékok animációs megjelenítésében a Pixar is részt vett.
A Toy Story – Játékháború promóciója hatalmas méreteket öltött már a bemutató előtt.[74] A kapcsolt termékek sorát a mozis vetítés és a VHS-megjelenés idején többek között játékok, ruházati termékek és cipők gyarapították.[97] A Buzz Lightyear és Woody seriff figurák kezdetben nem foglalkoztatták a kiskereskedőket, azonban az eladott darabok száma elérte a negyedmilliót már a premiert megelőzően, és a kereslet nőttön nőtt; 2007-ig több mint 25 milliót értékesítettek a játékokból.[28]
A Debian GNU/Linux disztribúció egyes kiadásainak a film szereplői szolgáltatják a kódnevet.[98]
jelölés: legjobb eredeti forgatókönyv – Joss Whedon, Joe Ranft, Andrew Stanton, Peter Docter, John Lasseter, Alec Sokolow, Joel Cohen
jelölés: legjobb vígjáték filmzene – Randy Newman
jelölés: legjobb eredeti filmdal Randy Newman – "You've Got a Friend"
jelölés: legjobb vígjáték vagy musical
jelölés: legjobb eredeti filmdal Randy Newman – "You've Got a Friend"
↑ a b Toy Story – Játékháború The Numbers
↑ a b c d e Toy Story – Játékháború Box Office Mojo
↑ a b Toy Story-kritikák Metacritic
↑ a b Toy Story-kritikák Rotten Tomatoes
↑ A Toy Story merchandise-a Az oroszlánkirályéval vetekszik Discount Store News
↑ A Toy Story 3D-s felújítást kap Archiválva 2009. február 16-i dátummal a Wayback Machine-ben Variety
↑ Paik, Karen (2007). To Infinity and Beyond!: The Story of Pixar Animation Studios, 38. oldal. Chronicle Books, San Francisco. ISBN 0-8118-5012-9
↑ Paik, Karen (2007). To Infinity and Beyond!: The Story of Pixar Animation Studios, 41. oldal Chronicle Books, San Francisco. ISBN 0-8118-5012-9
↑ Walter Isaacson, Steve Jobs életrajza, HVG Kiadói Rt. - 2011, ISBN 978-963-304-065-2 304. old.
↑ a b c d e Price, David A. (2008). "Making It Fly - 1" (in English). The Pixar Touch: The Making of a Company. United States of America: Alfred A. Knopf. 124–132. oldal. ISBN 978-0-307-26575-3
↑ A Disney Buzz Lightyear-je és WALL-E-ja felfedezik az űrt a NASA-nak Space.com. 2008. június 24.
↑ A végtelenbe és tovább! A Pixar Animation Studios története San Francisco: Chronicle Books. 103. oldal. ISBN 0-8118-5012-9.
↑ a b Walter Isaacson, Steve Jobs életrajza, HVG Kiadói Rt. - 2011, ISBN 978-963-304-065-2 305. old.
↑ a b c d e f g h i j k l m n o p 'Játék'-csoda Entertainment Weekly. 1995. december 8.
↑ Cranky Critic StarTalk Archiválva 2001. december 18-i dátummal a Wayback Machine-ben Cranky Critic
↑ Crystal tiszta a Szörny Rt.-vel kapcsolatban Chicago Sun-Times
↑ A Toy Story-sztárok szerint nehéz az animációs munka CNN.com
↑ Walter Isaacson, Steve Jobs életrajza, HVG Kiadói Rt. - 2011, ISBN 978-963-304-065-2 306. old.
↑ Az elveszett Joss Wedon-Pixar kapcsolat Archiválva 2018. szeptember 6-i dátummal az Archive.is-en Suvudu.com
↑ Céginformáció - történet Archiválva 2009. június 6-i dátummal a Wayback Machine-ben Thinkway Toys
↑ Animáció: A Disney még mindig király[halott link] Deseret News
↑ a b c d Steve Jobs eszméletlen mozikalandjára fogad a Disney CCNMoney.com
↑ a b c d e A Toy Story-sztori Wired.com
↑ a b c Így készült a Toy Story[halott link] (PDF). CompCon '96. Technologies for the Information Superhighway Digest of Papers (Santa Clara, CA): 463-468. ISBN 0-8186-7414-8
↑ Video magazin, 1997. február. 36. oldal
↑ A média üzlete: hirdetés; Coca Cola, Pepsico és Burger King aláír a Disney-vel The New York Times
↑ a b Toy-sztori a pénztárgépnél Archiválva 2011. október 10-i dátummal a Wayback Machine-ben New York Daily News
↑ Toy Story Archiválva 2008. március 31-i dátummal a Wayback Machine-ben Variety
↑ A Toy Story-filmek 3D-sek lesznek Empire
↑ A Disney 3D-s újra-bemutatói Yahoo!
↑ Lee Unkrich bejelentései Slashfilm
↑ Toy Story 3D 1-2 Box Office Mojo
↑ Toy Story franchise 3D-ben VFXWorld
↑ A végtelenbe és tovább!: A Pixar Animation Studios története San Francisco: Chronicle Books. 104. oldal. ISBN 0-8118-5012-9.
↑ Legjobb filmek Rotten Tomatoes
↑ Toy Story-kritika Variety
↑ a b Toy Story-kritika Roger Ebert
↑ ÉLETRE KELTEK! Archiválva 2012. december 11-i dátummal az Archive.is-en TIME magazin
↑ Toy Story-kritika USA Today
↑ Toy Story-kritika Los Angeles Times
↑ Toy Story-kritika Newsweek
↑ Toy Story-kritika Entertainment Weekly
↑ [1] Toy Story-kritika] FilmVilág
↑ 1995 legjobbjai Archiválva 2012. augusztus 27-i dátummal a Wayback Machine-ben Times
↑ Minden idők 100 legjobb animációs filmje Archiválva 2009. február 9-i dátummal a Wayback Machine-ben Online Film Critics Society
↑ A Csillagok háborúja a legnagyobb hatású VFX terén VFXWorld.com
↑ A Kongresszusi Könyvtár beválasztott filmjei, 2005 National Film Registry
↑ Az Aranypolgár kiállja az idő próbáját Archiválva 2011. augusztus 11-i dátummal a Wayback Machine-ben Amerikai Filmintézet
↑ Top 10 animációs filmek Amerikai Filmintézet
↑ Toy Story – Játékháború napi box office Box Office Mojo
↑ Hétvégi box office, 1995. december 15–17. Box Office Mojo
↑ 1995-ös toplista Box Office Mojo
↑ a b Steve Jobs, mozimogul Burrows, Peter; Ronald Grover (1998. november 23.)
↑ 1995-ös toplista, világviszonylatban Box Office Mojo
↑ Toy Story – Játékháború bemutatók dátumai IMDb
↑ Filmévkönyv 1997. Magyar Filmintézet
↑ Halmozott toplista 2010[halott link] Nemzeti Filmiroda
↑ a b c d e Toy Story - díjak és jelölések IMDb
↑ Művészeti és szórakoztatási hírek Times
↑ a b c d e A Disney összecsomagolja a Toy Story-kat Video Business
↑ Toy Story - box office/business IMDb
↑ Double Dip Digest: Toy Story IGN.com
↑ Forgalomból kivont Disney DVD-k Ultimate Disney
↑ Toy Story Blu-ray/DVD kombó Amazon.com
↑ Toy Story VHS adatlap InterCom
↑ Toy Story DVD adatlap InterCom
↑ Toy Story 1-2 DVD[halott link] Xpress.hu
↑ Toy Story Blu-ray[halott link] Xpress.hu
↑ Toy Story DVD - extra változat[halott link] Xpress.hu
↑ a b c 'You've Got a Friend in Me' Allmusic
↑ Toy Story Allmusic
↑ Toy Story - Charts & Awards - Billboard 200 Allmusic
↑ a b Toy Story (Original Motion Picture Soundtrack) iTunes. Apple Inc.
↑ Élethű szereplők alkotása a Pixar-filmekben Communications of the ACM.
↑ A Walt Disney Toy Story-ja mint posztmodern Don Quijote (PDF). Cervantes (Cervantes Society of America) 20 (1): 157–174.
↑ a b Toy sztorik humanistáknak? The Humanist]
↑ Dusek, Val (2006). Philosophy of Technology: An Introduction. Blackwell Publishing. 59. oldal. ISBN 1-4051-1163-1.
↑ A tanulóbarát technológia bevezetése The Jakarta Post
↑ Furcsa de igaz: A végtelen különböző méretekben érkezik Scientific American
↑ Buzz Lightyear valódi csillagharcos lesz Space.com
↑ Buzz Lightyear mentett meg minket[halott link] Star Tribune
↑ Toy Story-mondat segített apának és fiúnak túlélni a vízben 15 órát Archiválva 2012. július 30-i dátummal az Archive.is-en FOX News
↑ Volley of Dolls Archiválva 2012. december 8-i dátummal az Archive.is-en Entertainment Weekly
↑ A Toy Story 2 nem az a szokványos hollywoodi folytatás Animation World Network
↑ Toy Story – Játékháború 2 Rotten Tomatoes
↑ Toy Story – Játékháború 2 Box Office Mojo
↑ a b A Toy Story-trió 3D-s lesz Comingsoon.net
↑ Toy Story a jégen és tovább New York Daily News
↑ A Disney bemutatja a Toy Story musicalt hajóján BroadwayWorld
↑ Buzz Lightyear a gyerekes cuccok élén San Francisco Chronicle
↑ Buzz Lightyear of Star Command Entertainment Weekly
↑ A Disney-é a Pixar-filmek jövője Video Business
↑ Disney lemez a középpontban Archiválva 2011. október 10-i dátummal a Wayback Machine-ben New York Daily News
↑ Jól mutat, de sokkal többet ne várj tőle The Seattle Times
↑ A hét játéka: Toy Story Knight Ridder
↑ A Toy Story merchandise Az oroszlánkirályéval vetekszik - home video Discount Store News
↑ The Debian GNU/Linux FAQ Chapter 6 - The Debian FTP archives Archiválva 2010. június 26-i dátummal a Wayback Machine-ben Debian.org
Toy Story – Játékháború a PORT.hu-n (magyarul)
Toy Story – Játékháború az Internetes Szinkronadatbázisban (magyarul)
Toy Story – Játékháború az Internet Movie Database-ben (angolul)
Toy Story – Játékháború a Rotten Tomatoeson (angolul)
Toy Story – Játékháború a Box Office Mojón (angolul)
Toy Story – Játékháború (1995)
Egy bogár élete (1998)
Toy Story – Játékháború 2. (1999)
A Hihetetlen család (2004)
Toy Story 3. (2010)
Merida, a bátor (2012)
A Hihetetlen család 2. (2018)
Toy Story 4. (2019)
Madárkák a dróton (2000)
Mike új kocsija (2002)
Az utcai zenész (2005)
Matuka és az UFO-fény (2006)
Barátod, a patkány (2007)
Dug vadonatúj kalandja (2009)
Day & Night (2010)
A kis krumpli (2011)
A kék esernyő (2013)
Riley első randija? (2015)
Toy Story – Terror! (2013)
Toy Story – Elfeledett világ (2014)
The Bear and the Bow (A Merida, a bátor munkacíme)
André & Wally B kalandjai (1984)
Toy Story – Játékháború (1995)
Egy bogár élete (1998)
Toy Story – Játékháború 2. (1999)
Matuka és az UFO-fény (2006)
Toy Story 3. (2010)
Csingiling és a kalóztündér (2014)
Toy Story 4. (2019)
André & Wally B kalandjai
Buffy, a vámpírok réme
Dollhouse – A felejtés ára
Buffy, a vámpírok réme (1992)
Toy Story – Játékháború (1995)
Alien 4. – Feltámad a Halál (1997)
Titán – Időszámításunk után (2000)
Atlantisz – Az elveszett birodalom (2001)
Ház az erdő mélyén (2012)
In Your Eyes (2014)
Az Igazság Ligája (2017)
Sok hűhó semmiért (2012)
Bosszúállók: Ultron kora (2015)
Dr. Horrible’s Sing-Along Blog
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Toy_Story_–_Játékháború&oldid=25165375”
Amerikai számítógépes animációs filmek
Az amerikai nemzeti filmregiszter filmjei
Webarchive sablon archiveis linkkel
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2020 júniusából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 9., 11:50
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.