fr fr hu hu hu hu hu fr en hu hu fi hu hu hu ca id da eo hu hu hu hsb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es hu hu sk hu hu fr ru ru de en ru ru en en en ru nb zh hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en et war pl fr eo de dsb eo hu cs hu hu hu it da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu ce fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu war war de hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar arz en ne en az ku uz lt en ru sv bg en bn bo br hbs_lat uk ca en mhr mzn hbs_lat vi cy da de el eo es et eu ast fa fi et fr de ja nds gd lt gu de ku he hi tl hbs_lat hy it id en es is it ja fr sv ka az en kk ko ku cs it it lb it it en fi fr lt lv hi en en ml be mr ms es my ru ne ne nl nb nb fr pa pl pms pnb pt io ro ru ru es jbo en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv hu ta th ceb tr oc fy ur uz fi vi tr ceb pl zh xmf he da es zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 27.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
A Wikimédia Commons tartalmaz Lao-ce témájú médiaállományokat.
Lao-ce (kínaiul:老子, pinjin: Lǎozǐ) feltehetőleg az i. e. 6. században élt kínai filozófus, akiről azonban nem tudni biztosan, hogy valóban létező történelmi személy volt-e, vagy csupán legenda. Lao-ce magyarul „öreg gyermeket” vagy „öreg mestert” jelent, ugyanis a gyermek szó a taoizmusban a tapasztalt mesterek gyermeki tisztaságát, egyszerűségét jelenti).
A hagyomány szerint Lao-ce a Tavasz és ősz korszak második felében élt, a Chu királyságban, hivatalos neve Li Er volt. Születési idejét a Krisztus előtt 565 körüli évekre becsülik. Az ábrázolások szerint magas, hosszú fülű, nagy szemű, széles homlokú és vastag ajkú ember volt. Mint a Csou-dinasztia „tárházat őrző tisztje”, a könyvtárban dolgozott, és az „elraktározott könyveket igazgatta”.
Konfuciuszt a különös ember zavarba ejtette, de hatalmas tiszteletet érzett iránta. „Tudom, hogy a madár repül; tudom, hogy a hal úszik; tudom, hogy az állatok képesek szaladni. A futó teremtmények csapdába ejthetők, az úszók pedig fonott hálóba. Amelyek repülnek, nyíllal lelőhetők. De a sárkány a tudásom fölött áll, a felhők és a szelek szárnyán a mennyekbe emelkedik. Ma láttam Lao-ce-t, és ő olyan, mint egy sárkány!”
Ha kínai szokás szerint a szerző fő művének a címe nem egyezik meg a filozófus nevével, akkor Lao-ce legfontosabb művének hagyományos címe: Az Út és Erény könyve. Ez az a könyv, amelyben a taoizmus mesterének tartott szerző összefoglalta és könnyen megjegyezhető formában összegezte a tan kínai hagyományát.
Karl Jaspers szerint egyike volt az ún. tengelykor (i.e. 800–200) meghatározó gondolkodóinak. Lao-ce filozófiája a materialista filozófia hívei szerint a korai materializmus egyik megjelenése is a kínai filozófiában.
1 Lao-ce tanítása a Tao határtalanságáról
2 A nem cselekvésről, a szavak nélküli tanításról
3 Az erény teljességéről, a kormányzat tevékenység-nélküliségéről
A lét (ju) és a nemlét (wu) egymásból születik, ez bizonyítja a természet határtalanságát: minden a saját ellentétéből születik, körkörösen, örökké. Az ellentétes természetű dolgok egymást hozzák létre, mintegy kiegészítve egyik a másikat: „Nehéz és könnyű egymást hozza létre, hosszú és rövid egymást alakítja, magas és mély egymásba hajlik, zeneszó és énekhang egymással cseng össze, előbbi és későbbi egymást követi.” A tulajdonságok nem léteznek a velük ellentétes jelentésű tulajdonságok, a viszonyítási pontok nélkül.
A tao – Lao-ce szerint – üres, de aki vele él, az nem tudja kimeríteni, igazi ősatyja minden dolognak, mint képmás mindent megelőz. Jelentése út, de a valódi jelentés közelebb áll az ösvényhez, a szellemi úthoz. Üres, de nem mondhatjuk róla, hogy nincs, de azt sem, hogy egy megfogható, behatárolható valami. A tao maga, „mint dolog”, homályos és megfoghatatlan – írja Lao-ce a XXI. részben – azonban benne van minden dolog, azok eredete, és az igazság.
A természet úgy bánik minden létezővel, mint valamilyen élettelen tárggyal. A bölcs embernek is úgy kell viszonyulnia a többi emberhez, mint valami mulandó élettelen tárgyhoz. Lao-ce a szalmakutya-hasonlatot használja a tao mélyebb értelmének megmutatására: „A bölcs ember sem emberséges, úgy bánik az emberekkel, mint afféle szalmakutyákkal”. (A szalmakutyát az ókori kínaiak a temetéseken áldozat gyanánt égették el.)
A tao névtelen, mert a név valami meghatározott létezőt jelöl meg, a tao azonban mindenek felett uralkodó elv, nem tudjuk nevén nevezni, nem tudjuk körülhatárolni, meghatározni: „Az ember a föld törvényeit követi, a föld az ég törvényeit követi, az ég a tao törvényeit követi, a tao pedig a természet törvényeit követi.”
Az emberi lét elveinek a lényege az azonosulás a tao-val, amelynek formája természetesen „erényes”, tehát vigyáz az erényére („te”).
A nem cselekvésről, a szavak nélküli tanításról[szerkesztés]
Lao-ce tanítása szerint a bölcsek és az uralkodó útja az, hogy hagyja magát a tao által vezetni, amelynek során megszabadítja magát minden önző cselekedettől. A tao-t csak az ismerheti meg, akinek soha nincsenek vágyai.
A bölcs a nem cselekvés útján munkálkodik. Ez nem azt jelenti, hogy semmit nem tesz, hanem hogy szükségtelenül nem avatkozik az események folyamatába. Mint ahogy a víz nem a követ próbálja félretolni az útból, hanem egyszerűen megkerüli azt. Minél kevesebbet kísérel meg az ember magából kiindulva tervezni, annál inkább követi a tao útját: „Így aztán a bölcs ember a nem cselekvés tevékenységével él s a szavak nélküli tanítást valósítja meg.” A tao mindig nem cselekvő, de nincs olyan, amit ne tudna megtenni.
A bölcsesség a mozgás, mindenki számára fontos tevékenység, a „nem cselekvés”: „Ezért »a bölcs ember, ha egész nap utazik is, nem hagyja el kocsija nehezét«. S legyen bármilyen ragyogó látvány a szeme előtt, ül tovább nyugodtan, vágyaktól mentesen.”
A legfőbb jó a békesség és a nyugalom, a tao szavakban nem mondható ki, különben „sótalan” lesz. A taót sem látni, sem hallani nem lehet: „Ha valaki nézi, nincs mit meglátnia; ha valaki hallgatja, nincs mit hallania”.
A bölcs embernek nem szükséges elhagynia a szobát ahhoz, hogy megismerje a dolgokat. Minél messzebb kalandozik valaki, annál kevésbé ismeri meg a taót. Aki a tao szerint él, az elveszíti vágyait és megérkezik a nem cselekvéshez. Aki kilép az életbe, az a halálba lép be-, írja Lao-ce.
Az erény teljességéről, a kormányzat tevékenység-nélküliségéről[szerkesztés]
Az állami és kormányzati rendet nem vetik el, de ezeknek a legkisebb mértékére kell szorítkozni. Minél több az előírás és a törvény, annál több a törvényszegő is. Minél kevésbé kormányoz az uralkodó, annál jobb lesz az országa.
A nagyszámú erkölcsi előírás annak a jele, hogy a valóságos erény elveszett. Aki erkölcsösen él, annak nem kell erről elgondolkodnia, és nincs szüksége szabályokra, amelyekhez tartania kellene magát. A bölcs egyszerűségben él, és a látszólagos gyengeségével fejti ki hatását. Ezért gyakran a vízzel hasonlítják össze: a víz minden élőlény számára szükséges, és annak ellenére, hogy lágy, mégsem képes neki semmi keménység ártani.
Igazi erénynek a birtokában az van, aki a magas erényt birtokolja, és ezt nem mutogatja. A magas erény a nem-cselekvés és a nemlét révén működik, ezzel szemben az alantas erény a lét révén.
A helyes kormányzat úgy valósulhat meg – Lao-ce szerint –, hogy a kormányzó nem érzékelteti a néppel hatalmát, hanem cselekvés nélkülinek kell tűnni. A bölcs kormányzó a nép felett áll, de a népnek ezt soha nem szabad éreznie. Ha a kormányzó sokat tevékenykedik, a nép éhezni fog, az ilyen népet pedig nehéz kormányozni.
A bölcs ember feladata, hogy felismerje, és tétlenül szemlélje a törvény működését, és éljen vele összhangban, ezzel mutasson példát. Lao-ce eszményi életformája egy olyan kicsiny és elszigetelt faluközösség, melynek lakói minden újat elutasítanak, és bár hallják a szomszéd faluk kutyáinak ugatását és kakasainak a kukorékolását, még oda sem mennek át egész életükben.
Lao-Ce: Tao te king; ford., bev. Ágner Lajos; Officina, Bp., 1943 (Officina könyvtár)
Vallások könyve 1. Tao te king. A legfőbb lényről és az erényről; kínaiból ford., bev., jegyz. Ágner Lajos; Officina Ny., Bp., 1948 k. (Officina könyvtár)
Az út és az ige könyve: a Tao te king; ford., bev., jegyz. Hatvany Bertalan; Látóhatár, München, 1957
Az Út és Erény könyve. Filozófiai költemény; ford. Weöres Sándor, prózaford., utószó, jegyz. Tőkei Ferenc; Európa, Bp., 1958
Tao te king; ford., utószó Karátson Gábor; Cserépfalvi, Bp., 1990
Laoce életbölcselete; összeáll., ford., bev., jegyz. Stojits Iván; Farkas Lőrinc Imre, Bp., 1993
Lao-ce utolsó tanításai; ford. Varga Sándor; Farkas Lőrinc Imre, Bp., 1995
Tao-te-king; összeáll., bev., jegyz. Stojits Iván; Farkas Lőrinc Imre, Bp., 1996
Az út könyve; ford. Dao Ngoc Thang; Heliodos, Felcsút, 1997
Tao te king; ford., jegyz. Karátson Gábor; 2. átdolg. kiad.; Cserépfalvi, Bp., 1997
A titokzatos völgy: Tao te king; James Legge kínaiból értelmezett angol szövegét ford., jegyz., utószó Máté János; Gondverő, Bp., 2001
Az Út és az Erény könyve; ford., utószó Kulcsár F. Imre; Kairosz, Szentendre, 2001
Tao te king; ford., jegyz. Rhasoda May; Pi-mezon Bt., Bp., 2004
Tao te king; ford., utószó Kulcsár F. Imre; 5. jav. kiad.; Kairosz, Bp., 2005
Tao te king; prózaford. Tőkei Ferenc; Parlando Hangoskönyvek, Bp., 2008 (Parlando hangoskönyvek) + CD
Lao-tze: Tao té ching. A lényegi középpont és kibontakozásának könyve; Padányi Gulyás Gábor interpretációjában; Persica, Bp., 2017
Ecsedy Ildikó: Lao-ce In. 33 Híres Bölcseleti Mű (Móra Könyvkiadó, Bp., 1995)
Filozófiai Atlasz (Atheneum Kiadó, Bp., 1999)
A magyar Wikidézetben további idézetek találhatóak Lao-ce témában.
Lao-ce: TAO TE KING - 10 különböző magyar fordításban
Wen-ce: Lao-ce utolsó tanításai
Lao-ce: Tao Te King
老子 Lǎozĭ 道德經 Dàodéjīng Chinese+English+German
ISNI: 0000 0001 2102 7366
Filozófiaportál ·  kategória lista ·
a filozófia története: ókori filozófia (hellenisztikus, sztoikus)  ·  középkori filozófia (skolasztikus)  ·  újkori filozófia ·  kortárs filozófia
arab filozófia  ·  ind filozófia ·  keleti filozófia ·  kínai filozófia ·  nyugati filozófia ·  zsidó filozófia ·
filozófusok listája ·  magyar filozófusok listája ·  francia filozófusok listája ·  német filozófusok listája  ·  ateista gondolkodók listája ·  filozófiai témájú lapok listája
esztétika ·  etika ·  episztemológia ·  jogfilozófia · logika  ·  metafizika ·  politikafilozófia ·  nyelvfilozófia ·  természetfilozófia ·  tudományfilozófia ·  vallásfilozófia
nevelésfilozófia ·  földrajzfilozófia ·  történelemfilozófia ·  filozófiai antropológia ·  irodalomfilozófia ·  matematikafilozófia ·  elmefilozófia ·  metafilozófia ·  fizikafilozófia ·  pszichológiafilozófia ·  technológiafilozófia ·  a háború filozófiája
analitikus filozófia ·  arisztotelianizmus ·  kontinentális filozófia ·  nominalizmus ·  deontológia ·  dialektikus materializmus ·  dualizmus ·  egzisztencializmus ·  empirizmus ·  epikureizmus ·  hegelianizmus ·  hermeneutika ·  humanizmus ·  idealizmus ·  logikai pozitivizmus ·  marxizmus ·  materializmus ·  monizmus ·  Naturalizmus ·  neoplatonizmus ·  nihilizmus ·  fenomenológia ·  platonizmus ·  pozitivizmus ·  posztmodern filozófia ·  pragmatizmus ·  preszókratikus filozófia ·  racionalizmus ·  realizmus ·  relativizmus ·  skolasztika ·  szkepticizmus ·  sztoikus filozófia ·  strukturalizmus ·  utilitarizmus
Filozófia az interneten: az ELTE filozófia szakos hallgatóinak oldala ·  Filozófia.lap.hu ·  Gondolkodom.hu ·  a Stanfordi Egyetem enciklopédiája
ókori kínai szövegek listája
erotikus és pornográf irodalom
A négy klasszikus regény
A három királyság regényes története
A vörös szoba álma
A Tang-kor háromszáz verse
Szép asszonyok egy gazdag házban
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lao-ce&oldid=24803396”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 27., 16:44
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.