hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu fr hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu it hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu it hu hu hu en pl de cs en en pl hu hu cs sv en hu uk pl hu hu en en de en hu en en en en en en nl en nl en en en en hu en cs de hu hu hu hu hu hu en en nl hu hu cs hu en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is vi hu hu hu hu eu hu ms en hu id sk cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu eu hu hu ms id nl hu hu pt hu hu hu hu en hu hu hu pl en fr sl hu hu hu en hu hu fr en hu it hu en sk hu hu en hu hu hu cs hu cs cs eu hu es fr sv hu hu hu hu en hu hu hu id hu en hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu en hbs_lat hu fr cs hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en sk hu hu tl ca hu sk de hu hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu nl pl ceb hu hu hu hu hu en nb cs cs hu hu hu hu eo en hu hu hu cs hu jv hu hu hu hu hu hu sk eo ro hu en hu ga hu hu hu ms hu hu cs es hu hu en hu hu es hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu de hu ca hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu sk hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar bg my bn hbs_lat de eo es et fa fi fr lt gu he hi id it ja ko lt lv ml my mr my ne nl nb pa id pl pt ro ru si en sk sv te th tr fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Gautama Buddha · Neves buddhisták
Négy nemes igazság · Szamszára
Szenvedés · Középút · Éntelenség
Az öt halmaz · Karma · Üresség
Hat tökéletesség · Erkölcsi alapelvek
Nemes nyolcrétű ösvény · Szerzetesség
Théraváda · Páli · Mahájána
Hínajána · Kína · Vadzsrajána
India · Kína · Thaiföld · Japán
Burma · Srí Lankán · Laosz · Kambodzsa
Korea · Tajvan · Bhután · Mongólia
Oroszország · Európa · Magyarország
Afrika · Amerika · Ausztrália
A vipasszaná (páli) vagy vipasjaná (विपश्यना, szanszkrit; kínai: 觀 guān; tibeti: ལྷག་མཐོང་, lhaktong; wylie: lhag mthong) a buddhizmusban belátást jelent a valóság igaz természetébe,[1][2] azaz a létezés három jellemzőjébe: mulandóság, szenvedés vagy kielégíthetetlenség, és az éntelenség vagy én-nélküliség.
A vipasszaná meditáció egy modern théraváda gyakorlat, amelyet Lédi Szejádó és Mogok Szejádó vezetett be újra Srí Lankában, majd Mahászí Szejádó,[3][4][5] S. N. Goenka és a vipasszaná mozgalom [6] népszerűsítette, amelyben a légzés, a gondolatok, az érzelmek és a cselekedetek tudatosságát használják a belátáshoz a lét három ismérvébe. A vipasszaná meditációnak köszönhetően a légzés tudatossága nagy népszerűségre tett szert a Nyugaton.[6]
1.3 Vipasszaná és szamatha
2.1.3 Szintek a gyakorlatban
A Szutta-pitakában a "vipasszaná" kifejezés alig szerepel. A nyugalom kifejezésére a szamatha kifejezést használják, a vipasszanát pedig a tisztán látásra. Sokkal gyakrabban használatos a dhjánák fogalma. Amikor Buddha a tanítványainak azt tanácsolta, hogy meditáljanak, nem a vipasszána kifejezést használta, hanem a dhjánát - és soha nem szerepelt a vipasszaná a tudatosság egyik technikájaként.[7]
A szuttákban szerepelnek ősi viták a tanok és a belátás kifejlesztésének mahájána és a théraváda értelmezése között. Ebből alakult ki az az ideológia, hogy a megvilágosodás egyszerű belátáson keresztül is elérhető, ha alaposan megfigyeljük a létezés három jellemzőjét (tilakkhana), azaz a szenvedést, az éntelenséget és az mulandóságot.[8] Ez a négy nemes igazság tudása és belátása, amelyet csak a nemes nyolcrétű ösvényen keresztül lehet elérni. A théraváda hagyomány szerint a megvilágosodás vagy a nibbána (nirvána) csak az összes vipasszaná belátási szint tanulmányozásaival lehetséges, a nemes nyolcrétű ösvény gyakorlása közben.
A mahájána hagyományok a pradzsnyá, a súnjatá, a dharmata és a két igazság tana belátását hangsúlyozzák:[9]
Lásd még: Szamatha, Szamádhi, Dhjána a buddhizmusban és Mahámudrá
A théraváda hagyományban kétfajta meditációs gyakorlatot végeznek, a szamatha (páli; szanszkrit: śamatha; "nyugodt") és vipasszaná (belátás) meditációt.[10] A szamatha a tudat lecsillapításának legfőbb meditációs gyakorlata.
A kortárs théraváda egyházakban a szamathát a vipasszaná előkészítésének tartják, amely lecsillapítja a tudatot és megerősíti a koncentrációt, hogy a belátás megtörténhessen. Ez vezet el a megvilágosodáshoz. Ezzel szemben a Vipasszaná mozgalomban úgy tartják, hogy a belátás nem érhető el anélkül, hogy továbbfejlesztenék a szamathát.[11] Emiatt az újítás miatt a Vipasszaná mozgalmat sok kritika érte, főleg Srí Lankán.[12][13]
A vipasszanát elmélyedéssel, befelé figyeléssel, a testrészek érzéseire való figyeléssel, az elmúláson való elemző meditációval és megfigyelésekkel lehet gyakorolni. A gyakorlatok a különböző modern buddhista hagyományokban eltérőek lehetnek, ám a fő célja mindegyiknek a belátás kialakítása.[14]
Lásd még: Vipasszaná mozgalom és Buddhista modernizmus
A vipasszaná kifejezés a Vipasszaná mozgalomnak köszönhetően vált népszerűvé az 1950-es években Burmában. A nyugati elvont társadalmakban a vipasszaná az érzelmek kezelésének gyakorlati módjává vált. A Vipasszaná mozgalom, vagy más néven a „belátás meditáció mozgalom” egyszerre több modern théraváda buddhista iskolára vonatkozik, elsősorban a thai erdei hagyományra és az "Új Burmai módszerre", amelyek a létezés három jellemzőjébe való belátást hangsúlyozzák, ahhoz, hogy a gyakorló elérje a megvilágosodást és belépjen az ún. folyamba (szotápanna).
A Vipasszaná mozgalomban a hangsúly a Szatipatthana-szuttán és a tudatosság használatán van, ahhoz, hogy elérjék a belátást az önkép állandótlan természetébe.
A vipasszaná meditációban a légzés tudatossága technikát használják, amit ötvöznek az mulandóságon való elmélyüléssel. Minden jelenséget megvizsgálnak és következtetnek a lét három ismérvére: dukkha, anattá, és aniccsa.[15][16]
A légzés tudatosságát többször is leírja a Szutta-pitaka. A Szatipatthana-szutta úgy jellemzi, mint az erdőben leülni egy fa alá és egyszerűen megfigyelni a légzést. Ha a légzés hosszú, akkor megfigyelni, hogy a légzés hosszú, ha a légzés rövid, akkor megfigyelni, hogy a légzés rövid.[17] A légzés megfigyelésével tudatosul a légzés okozta folyamatos változás, valamint a tudatosság folyamatos keletkezése és elmúlása. Bepillantást lehet nyerni az állandótlanság természetébe a testrészek érzéseire való összpontosítás által, illetve az érzések keletkezésébe és elmúlásába.[18]
Lásd még: A megvilágosodás négy szintje
A vipasszaná dhjánák olyan szintek, amelyek a vipasszná meditáció fejlődését jelzik, a burmai vipasszaná meditáció alapján.[19] Mahászí Szejádó tanítványa Szejádó Ú Pandita a következőképpen jellemzi a négy vipasszaná dhjánát:[20]
A meditáló először feltérképezi a testét, majd a tudatát, és felfedezi a három ismérvet. Az első dhjána ezeknek a pontoknak, valamint a vitakka és a vicsára jelenlétének a meglátása. A jelenségek felfedik tulajdonságaikat, miképp keletkeznek és múlnak el.
A második dhjánában a gyakorlat erőlködés nélkülinek tűnik. A vitakka és a vicsára is eltűnik.
A harmadik dhjánában az öröm is elmúlik: csak a boldogság érzete van és a koncentráció.
A negyedik dhjánában az egyhegyűség következtében megjelenik a tudat tisztasága. A gyakorlat közvetlen tudáshoz vezet. A komfortérzet megszűnik, ahogy a jelenségek láthatóvá válnak. A jelenségek átmenetiek, nem stabilak és ezáltal kiábrándítók. A szabadság vágya lép fel.
A vipasszaná meditáció végül a belátáshoz vezet a jelenségek mulandóságába, azaz a megszabaduláshoz.[16]
Bővebben: Vadzsrajána és Tibeti buddhizmus
Az indiai mahájána buddhizmusban a vipasszanával kapcsolatban egyaránt használták a deduktív és az induktív érvelést.[21] Leah Zahler szerint ebből csak a deduktív hagyomány került át a tibeti buddhizmusba a szútrajána kontextusában.[22][22]
↑ Essentials of Mahamudra: Looking Directly at the Mind, by Khenchen Thrangu Rinpoche. Amazon.com. (Hozzáférés: 2013. május 30.)
↑ Henepola Gunaratana, Mindfulness in plain English, Wisdom Publications, pg 21.
↑ King 1992, 132-137. o.
↑ Nyanaponika 1998, 107-109. o.
↑ Koster 2009, 9-10. o.
↑ a b McMahan 2008.
↑ Thanissaro Bhikkhu 1997.
↑ Gombrich 1997, 96-144. o.
↑ Defined by Reginald A. Ray: "Vipashyana," by Reginald A. Ray. ''Buddhadharma: The Practitioner's Quarterly'', Summer 2004. Archive.thebuddhadharma.com. [2014. január 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 30.)
↑ What is Theravada Buddhism?. Access to Insight. Access to Insight. (Hozzáférés: 2013. augusztus 17.)
↑ Bond 1992, 167. o.
↑ Bond 1992, 162-171. o.
↑ Robert H. Sharf, Division of Social and Transcultural Psychiatry, Department of Psychiatry, Faculty of Medicine, McGill University
↑ How to Practice Vipassana Insight Meditation. Shambalasun.com, 2004. május 1. (Hozzáférés: 2015. április 1.)
↑ a b Gombrich 1997, 133. o.
↑ Maddzshima-nikája, 118., Section No. 2 - páliból fordítva angol nyelvre
↑ The Art of Living: Vipassana Meditation. Dhamma.org. (Hozzáférés: 2013. május 30.)
↑ Ingram, Daniel (2008), Mastering the core teachings of the Buddha, Karnac Books, 246. o.
↑ Sayadaw U Pandita, In this very life
↑ Zahler 108, 113
↑ a b "Some Notes on Kamalasila's Understanding of Insight Considered as the Discernment of Reality (bhūta-pratyavekṣā)", by Martin Adam, Buddhist Studies Review, Vol. 25, No.2, 2008, 3. o.
Bond, George D.. The Buddhist Revival in Sri Lanka: Religious Tradition, Reinterpretation and Response. Motilal Banarsidass Publishers (1992)
Brooks, Jeffrey S.. A Critique of the Abhidhamma and Visuddhimagga (2006)
Paths to Liberation. The Marga and its Transformations in Buddhist Thought. Motilal Banarsidass Publishers (1994)
Glickman, Marshall. Beyond the Breath: Extraordinary Mindfulness Through Whole-Body Vipassana Meditation. Tuttle Publishing (1998). ISBN 1-58290-043-4
Gombrich, Richard F.. How Buddhism Began. The Conditioned Genesis of the Early Teachings. Munshiram Manoharlal Publishers Pvt. Ltd. (1997)
King, Winston L.. Theravada Meditation. The Buddhist Transformation of Yoga. Motilal Banarsidass (1992)
Koster, Frits. Basisprincipes Vipassana-meditatie. Mindfulness als weg naar bevrijdend inzicht. Asoka (2009)
McMahan, David L.. The Making of Buddhist Modernism. Oxford University Press (2008)
Nyanaponika. Het hart van boeddhistische meditatie (The heart of Buddhist Meditation). Asoka (1998)
Ray, Reginald A. (Ed.). In the Presence of Masters: Wisdom from 30 Contemporary Tibetan Buddhist Teachers (2004). ISBN 1-57062-849-1
Schumann, Hans Wolfgang. Buddhism: an outline of its teachings and schools. Theosophical Pub. House (1974)
Thánisszaró Bhikkhu. One Tool Among Many. The Place of Vipassana in Buddhist Practice (1997)
Warder, A.K.. Indian Buddhism. Motilal Banarsidass Publishers (2000)
Mahá Padzsápatí Gótamí (nevelőanyja)
Helyek listája, ahol a Buddha megszállt
A lét három ismérve
A megvilágosodás négy szintje
Buddhista zsinatok (1., 2., 3., 4., 5., 6.)
A buddhizmus története Indiában
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus terjedése a selyemúton
Om mani padme hum
Elvonulás az esős évszakban
Tudat és Élet intézet
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Vipasszaná&oldid=24766152”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 15., 07:54
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.