hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu es hu en hu ceb hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A szizál vagy szizálagávé (latin nevén Agave sisalana) a spárgafélék családjába tartozó, mexikói származású egyszikű növényfaj, melyet levélrostjáért termesztenek a mérsékelten nedves trópusi éghajlaton. Habár a szizál rostját szizálkendernek is nevezik,[1] maga a növényfaj nem áll rokonságban a kétszikűek közé tartozó kenderfajokkal.
A Wikifajok tartalmaz Szizál témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Szizál témájú médiaállományokat és Szizál témájú kategóriát.
Évelő. A magyarországi kertekben is ültetett foszlóslevelű pálmaliliom termetéhez hasonló növényfaj. Félméteres, torzsaszerűen vaskos, föld feletti szára van, amin levélrózsa fejlődik nagy, merev, kékeszöld színű, kardszerű pozsgás levelekkel. A 120–200 cm hosszú és 10–15 cm széles levelek fogas szélűek, csúcsuk pedig szúrós, sötétbarna tövisben végződik. A szizálagávé azon agávéfajok közé tartozik, amelyek életük végén egyszer virágoznak.[2] A növény 5–6 méter magasságot is elérő fürtvirágzatában nagy, liliomszerű, zöldesfehér-sárgászöld színű, kellemetlen szagú virágok fejlődnek. A virágok olyan értelemben meddők, hogy a virágzatokból fejlődő sokmagvú toktermések is és a bennük levő magok is általában fejletlenek.[3] A növény a virágok között nagy számban fejlődő sarjhagymákkal szaporodik.[4][5]
A növény Mexikóból származik. Termesztésének köszönhetően a Bahama-szigeteken, a Nyugat-indiai szigetvilágban, Brazíliában, Nyugat-Afrikában is jelen van, az 1880-as évek óta pedig Kelet-Afrikában is jelentős állomány található.[4][1]
Rostnövény: a rostok miatt a növény leveleit rendszeresen levágják 7–10 éves koráig. A levélerek mentén találhatók a kemény, erős, tartós, nyújtható rostok, amikből például zsineget (cukorspárga), különféle köteleket, kötélárukat, lábtörlőt, szőnyeget, pokrócot, kalapot, kefét készítenek. A szizálfonalból készült kötelek jóval rugalmasabbak a kenderköteleknél.[1] A hajókötelek alapanyaga manapság a szizál helyett már inkább műszál.[4][2]
A jobb minőségű dartstáblák is szizálból készülnek.[6]
↑ a b c Siegfried Danert, Peter Hanelt, Johannes Helm, Joachim Kruse, Jürgen Schultze-Motel: Urania Növényvilág: Magasabbrendű növények II. Fordította: Horánszky András és Stohl Gábor. Szakmailag ellenőrizte: Simon Tibor. 1976 (első kiadás, ISBN 963 280 083 4), 1981 (második, változatlan kiadás, ISBN 963 281 004 X). Budapest: Gondolat Kiadó. 350. o.
↑ a b Szizál agávé virágzása a Nyíregyházi Állatparkban. MTI Fotó: Balázs Attila regi.civilhetes.hu. (magyarul) Esztergom: Eszterlánc Polgári Társulás (2014. márc. 5.) (Hozzáférés: 2021. jan. 23.) arch
↑ !Agave sisalana Perrine ex Engelm. tropicos.org. (angolul) Saint Louis: Missouri Botanical Garden (Hozzáférés: 2021. jan. 24.) A faj leírása spanyol nyelven olvasható. „Cápsulas y semillas generalmente sin desarrollarse”
↑ a b c Szizál. In Pócs Tamás – Bíró Krisztina: Kultúrnövények 1: A trópusok termesztett növényei. Rajzolta: Bíró Krisztina, szaklektor: Priszter Szaniszló, a címlapot Urai Erika tervezte. Budapest: Móra Könyvkiadó. 1976. 34. o. = Búvár Zsebkönyvek, ISBN 963 11 0600 4
↑ Szizál [Agave sisalana]. In Fráter Erzsébet: Egzotikus piacokon: Botanikai kalauz a trópusi haszonnövényekhez. (magyarul) Fotók: Fráter Erzsébet, Kósa Géza, Fráter Szabolcs. Szakmailag ellenőrizte: Pócs Tamás. Budapest: Scolar Kiadó. 2016. 154 (154–155). o. ISBN 978-963-244-706-3
↑ thewasp: Miből készül a tábla? darts24.hu (magyarul) (2019. ápr. 13.) (Hozzáférés: 2021. jan. 23.)
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Ez a növényekről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szizál&oldid=24555775”
Utoljára szerkesztve 2022. január 7., 14:17-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. január 7., 14:17
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.