hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sl hu nb hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en hu cs hu ceb hu hu sv id hu hu sk hu hu fr hu sv fr hu hbs_lat cs it hu hu cs hbs_lat cs fr en hu en hu cs cs cs hbs_lat hbs_lat hu hu en sl hu hu sk cs hu tr hbs_lat sk cs ceb cs hu cs cs sl cs en hu hu sv cs id hu fr fr it en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu en hu pl hbs_lat hu sv fr fr hu hu hu hu en nl hu hu fi fr hbs_lat hu hu cs hu hu sl hu sv fr hu hu en hbs_lat sl et hbs_lat hu cs hu hu sv hu fi hu nds hu hu hbs_lat hbs_lat fi it hu hu cs hu hu de hbs_lat es hu cs hu hu hu ceb sl hu hu hu hu hbs_lat cs hu hbs_lat fr cs hu en hu fr hbs_lat en hu hu hbs_lat fr hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat eo hbs_lat nl pl hbs_lat sl hbs_lat fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. szeptember 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Szentkereszt témájú médiaállományokat.
Szentkereszt (horvátul: Sveti Križ) falu Horvátországban, Muraköz megyében. Közigazgatásilag Kisszabadkához tartozik.
Csáktornyától 10 km-re délkeletre, a Csáktornyát Perlakkal összekötő 20-as út mellett fekszik.
Szentkereszt területén már a római korban település állt, ezt bizonyítja az itt talált ókori urna. A régészek szerint a temető és templom környéke még számos római kori leletet tartogat számunkra. Az 1. századi települést a feltételezések szerint Sabariának nevezték. Anđela Horvat horvát történész a közeli Kisszabadka (korábban Szombathely) nevét is a latin Sabaria helynévből származtatja. Tény hogy a települést még 1478-ban is Sabariának nevezi a csáktornyai uradalom falvait felsoroló okirat.
Szentkereszt a Muraköz egyik legősibb települése, alapítása a 12. századra tehető. Ekkor telepítettek le királyaink kereszteseket ezen a vidéken. Ők építették fel itt a Szent Kereszt tiszteletére szentelt templomukat. Ezután a birtoknak több gazdája volt. A templomosok után a veszprémi püspökségé, majd az 1239-ben IV. Béla oklevelében említett "Vyzmich" nevű birtok része, melyet ekkor vásárol meg a Hahót nembeli Mihály comes a veszprémi püspötől.[2] Később a Hahót nemzetség Buzád ágának, Atyus (Očić) bán fia Györgynek a birtoka.
A csáktornyai uradalom részeként I. Lajos király 1350-ben Lackfi István erdélyi vajdának adományozta, aki 1351-től a horvát-szlavón-dalmát báni címet viselte. Miután a Lackfiak kegyvesztettek lettek a Muraközt 1397-ben a Kanizsaiak kapták meg, akik Zsigmond király hívei voltak, de már 1405-ben elvették tőlük. 1437 után a Cilleieké, majd a Cilleiek többi birtokával együtt Vitovec János horvát bán szerezte meg, de örökösei elveszítették. Hunyadi Mátyás Ernuszt János budai nagykereskedőnek és bankárnak adományozta, aki megkapta a horvát báni címet is.
1540-ben a csáktornyai Ernusztok kihalása után az uradalom rövid ideig a Keglevich családé, majd 1546-ban I. Ferdinánd király adományából a Zrínyieké lett. Miután Zrínyi Pétert 1671-ben felségárulás vádjával halára ítélték és kivégezték minden birtokát elkobozták, így a birtok a kincstáré lett. 1715-ben III. Károly a Muraközzel együtt gróf Csikulin Jánosnak adta zálogba, de a király 1719-ben szolgálatai jutalmául elajándékozta Althan Mihály János cseh nemesnek. 1791-ben gróf Festetics György vásárolta meg és ezután 132 évig a tolnai Festeticsek birtoka volt.
Mai kápolnáját 1746-ban építették az 1737-es földrengésben súlyosan megrongálódott középkori templom helyett. A kápolna körüli régi temetőt használták a környező falvak, Drávaszilas (Podbrest), Drávadiós (Orehovica) és Drávaollár (Vularija) lakói egészen 1897-ig. Nemrég az önkormányzat által is támogatott régészeti kutatás megerősítette, hogy itt állt egykor a lebontott középkori templom. A mai Szent Kereszt kápolna csak misézésre szolgál, a hívek 1747-óta a kisszabadkai plébániához tartoznak.
1910-ben 222, túlnyomórészt horvát lakosa volt. 1920-ig Zala vármegye Perlaki járásához tartozott, majd a délszláv állam része lett. 1941 és 1945 között újra Magyarország része volt, majd visszakerült a jugoszláv államhoz. 2010-ben 375 lakosa volt. A faluban ma nagyrészt munkások éltek, akik a környék üzemeiben dolgoznak. Néhányan mezőgazdasággal foglalkoznak.
Szent Kereszt tiszteletére szentelt temploma[3] 1747-ben épült barokk stílusban. A templom a településtől kissé északra található, és mivel nem veszik körül épületek, a környező területet uralja. Egyhajós épület, háromkaréjos szentéllyel, amelyet boltozatos kupolával kötöttek össze. Az északi homlokzat mentén magas harangtorony található. A templom 18. és 19. századi berendezéssel van felszerelve.
Kisszabadka község hivatalos oldala
Horvát történelmi portál Szent Kereszt templom
Csáktornya és más várak a Mura mentén
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2010. augusztus 1.)
↑ Wenzel Gusztáv: Árpád-kori új okmánytár VII. kötet Pest, 1860.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-1122.
Muraszentmárton (Sveti Martin na Muri)
Víziszentgyörgy (Sveti Juraj na Bregu)
Drávaújfalu (Novo Selo na Dravi)
Rókusújfalu (Novo Selo Rok)
Tüskeszentgyörgy (Sveti Juraj u Trnju)
Muraszentmárton (Sveti Martin na Muri)
Margithegy vagy Szentmargithegy (Kapelščak)
Alsóvéghegy (Donji Koncovčak )
Hidegfalu vagy Bocskaihegy (Zebanec Selo)
Víziszentgyörgy (Sveti Juraj na Bregu)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szentkereszt_(Muraköz)&oldid=24183962”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 2., 20:27
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.