hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu da hu cs hu hu hu hu hu nl hu de hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de hu de hu de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu hu hu de fr hu de hu hu de gl lt hu hu fr eo is sv hu hu hu hu nl en hu eo en hu hu hu pt hu hu fr sv de hu hu cs hu hu fr hu hu hu hu hu hu it hu hu vi es hu en hu hu hu en en sv sv hu hu fr hu de eo hu fr fr fr hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hbs_lat de hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu fr eo fr hu en fi hu hu hu hu ceb sv fr hu hu hu sk en fr hu hu hu fr pt hu hu hu hu hu pam hu ca en hu hu hu hu hu cs ms hu fr hu pl hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu nl hu cs hu fr hu fr hu fr nb hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu fr hu fr fr fr fr fr hu hu fr hu hu fr hu fr hu hu hu ru hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fa fr hbs_lat it ms nl pt ro sk sl hbs_lat vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Lórév témájú médiaállományokat.
Lórév (szerbül: ЛoBpa) község Pest megyében, a Ráckevei járásban. Lakóinak többsége szerb anyanyelvű, ezzel a település egyedülálló az egész országban.
A Csepel-sziget déli részén fekszik, közel a Duna főágához. A szomszéd települések: észak felől Ráckeve, kelet felől Szigetbecse, dél felől Makád, nyugat felől pedig a folyó jobb partján fekvő Adony.
Közúton Ráckevén keresztül érhető el, az 5101-es útról a város központjában letérve az 51 112-es útra, majd arról nyugatnak lekanyarodva, az 51 113-as úton.
Adony felől kompjárattal is megközelíthető, a kompkikötőt és a települést az 51 307-es számú mellékút köti össze.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget a ráckevei HÉV végállomása kínálja, mintegy 9 kilométerre északra. Ezen kívül légvonalban közel van hozzá a Pusztaszabolcs–Dunaújváros–Paks-vasútvonal adonyi állomása nyugati irányban, habár ez csak a komppal érhető el.
A Duna 2003-as alacsony vízállásakor, a falu határában lévő zátonyoknál folyamkotrás közben egy 1-3. század közötti római hajó roncsára bukkantak. A falu határában feltárt falmaradvány valószínűleg egy római őrtorony része, amely a Duna vonalán húzódó limeshez tartozott. A hely dunai átkelőként mindvégig szerepet játszott az itt élt népek életében.
A honfoglaló magyarság fejedelmi szálláshelyeként e vidéken őrzött nagy állatállományra utal Lórév (Lóré) neve, hisz a ménesek átszállítása a Duna túlsó partjára a kedvező átkelési viszonyok miatt itt történt. A falu említése először IV. Béla uralkodása idejéből – 1259-ből – ismert, Portus equorum elnevezéssel. IV. László király 1276-ban Loureu néven keltezte az általa itt kiadott oklevelet.
A török hódoltság előtti időben folyamatosan lakott hely volt, erre utal az 1332–1337. évi pápai tizedjegyzék. I. Ulászló király a pestis elől Lórév környéki királyi nyaralójában keresett menedéket. Valószínűsíthető, hogy az 1440 körül Ráckevére menekült szerbek egy csoportja Lóréven telepedett meg. Buda elfoglalása után a török kialakította a szultáni birtokok rendszerét. A budai szandzsákon belül a kovini náhijéhez tartozó Lóréven 1546–1590 között 30-40 család élt. A 17. században a török visszaszorítására megkezdett háború után az elhagyott, a 15. századtól a szerbek által lakott portákra a török elől menekülő szerb anyanyelvű lakosok érkeztek. Lórév új telepesei vallásuk gyakorlása érdekében saját erőből templomot építettek, amelyhez felhasználták a középkori templom falmaradványait is.
Lórév, Zichy-kápolna – légi fotó
A Zichy-kápolna légi felvételen, Lórév
A Rákóczi-szabadságharc idején a megyei közigazgatás emberei részéről többször eljutott ide is az adókivetésről, katonaállítás szükségességéről szóló hír. A török utáni időszak átfogó, 1728. évi összeírásában Lórév határáról feljegyezték, hogy földje közepesen termékeny, homokos, illetve „fekete és kemény”. Mária Terézia 1767-ben elrendelte a korábbi urbáriumok felülvizsgálatát, majd a felmérések után meghatározták, hogy milyen nagyságú egy egész jobbágytelek, milyen kötelezettségeik vannak az ott élőknek. Lórév lakói közül az urbáriumuk szerint egész telken 17 család gazdálkodott, 16/22 nagyságú telken 16 háztartáshoz tartozó személy élt, és két házas zsellért írtak össze a faluban.
1778-tól kezdődően az itt élő népességről fennmaradtak az egyházi anyakönyvi bejegyzések, amelyek demográfiai vizsgálata érdekes eredményeket hozhat. A lakosság szerb túlsúlya a 19. században is megmaradt. A falu lakóinak zárt közössége lehetővé tette szokásaik megtartását. Az épületek elrendezése ebben az időben halmazos szerkezetű volt, amit a szinte a falu egészét érintő, 1893. augusztus 29-én bekövetkezett, hatalmas tűzvész változtatott meg. Ezt követően a házak és utcák rendjét szabályozták, és ma is jellemző a három párhuzamos utcás településkép. 1848. szeptember 25-én Batthyány Lajos miniszterelnök kinevezte Görgei Artúrt a Csepel-sziget teljhatalmú parancsnokává, aki a reá bízott seregnek Szigetújfalunál és az Adonnyal szemben lévő Lóréven jelölte ki a táborhelyét.
Az első világháború helyi szerb nemzetiségű áldozatainak emlékoszlopa (szerb nyelven)
A magyar katonai vezetés azzal számolt, hogy Jelasics a Dunántúlról átkelve, a Pesti-síkság felől is be akarja keríteni a fővárost. E terv megakadályozása közben elfogták az udvarhű Zichy Ödön grófot, akit 1848. szeptember 30-án az esti órákban felakasztottak a lórévi Duna-parton, a Görgei által vezetett rögtönítélő bíróság ítélethozatala után. A szabadságharc bukását követően, a Bach-korszak lezárultával, a megyei közigazgatás az 1860-as évektől ismét ellátta korábbi feladatait. A gazdasági változások sora az épülő Budapest révén a sziget településeit sem hagyta érintetlenül. A vidék lakói közül többen szegődtek szolgálatra a fővárosba, a férfiak budapesti építkezéseknél vállaltak munkát. A megélhetéshez erre szükség volt, hisz' az elaprózódott földterületek – bár tagosításuk 1862-ben megtörtént –, már nem biztosítottak az itt élőknek elegendő megélhetési forrást.
Az 1890-es években épített HÉV, amelynek végállomása az eredeti tervvel ellentétben Ráckeve lett, nem tudta mindennapi kapcsolatba hozni a falut a gyáriparral rendelkező településekkel. E hátrány részben fenntartotta a századfordulós szokásokat, kedvezett a hagyományok továbbélésének. A közigazgatási feladatok ellátására a faluban hivatal létesült, az állami oktatás helyének biztosítására 1930-ban építettek iskolát. A település – lélekszámából adódóan – az ellátás terén sok szállal (posta, orvos, gyógyszertár stb.) kapcsolódott Ráckevéhez, a járási székhelyhez.
A 20. századi világégések közül a második világháború hadi eseményei, amelyek már komolyan sújtották a polgári lakosságot is, a lóréviek számára 1944. november 22-én befejeződtek, mert a közvetlen harcok már nem érintették a falut. A háborút követő évtizedekben a községek önállósodásával néhány évtizedre kialakultak a helyi intézmények, de a közigazgatási és gazdasági változások 1979-től újból Ráckevéhez csatolták a települést.
1990–1994: Alexov Lyubomir (független)[4]
1994–1998: Alexov Lyubomir (független)[5]
1998–2002: Alexov Lyubomir (független)[6]
2002–2006: Alexov Lyubomir (független)[7]
2006–2010: Alexov Lyubomir (független)[8]
2010–2014: Alexov Lyubomir (független)[9]
2014–2019: Bogdán György (független)[10]
2019-től: Bogdán György (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,8%-a magyarnak, 5,9% bolgárnak, 1,8% cigánynak, 0,4% görögnek, 1,1% horvátnak, 0,7% németnek, 62,3% szerbnek mondta magát (1,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 22,3%, református 7,3%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,4%, egyéb felekezet (elsősorban ortodox) 51,6%, felekezeten kívüli 6,2% (11,4% nem nyilatkozott).[11]
A község nyugati határában található 194 hektárnyi részt az önkormányzat helyi természetvédelmi területté nyilvánította. Az egyre inkább visszaszoruló ősi növénytársulások közül gyakori itt a csillagvirág vagy a nyári tőzike. Az ártéri erdő legnagyobb botanikus értéke a fekete galagonya, amelynek biztos Csepel-szigeti termőhelye Lórév határában lelhető fel. A növénytani értékek mellett fajgazdag állatvilág jellemzi. Sok a védett kétéltű- és hüllőfaj, gyakran megfigyelhető itt a nagy kócsag, a szürke gém és a fehér gólya. Az ártéri erdőben több mint 30 védett madárfaj talál fészkelésre alkalmas helyet (például a búbos banka, a kerti rozsdafarkú). Jellegzetes ragadozó madara az egerészölyv és a vörös vércse. A természetvédelmi terület tájképi értékei is jelentősek.
↑ a b Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2018. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2018. szeptember 3. (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.)
↑ Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 6.)
↑ Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
↑ Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
↑ Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
↑ Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 20.)
↑ Lórév települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
Megtartott minket a nyelv és az egyház Az Origo.hu cikke a Kismagyarország sorozat részeként (2013. november 5.)
Képek Lórévről, 1900–2000; összeáll. Alexov Lyubomir; Nemzetiségi Hagyományőrző Kulturális Egyesület, Lórév, 2002
Lakos Ágnes: Lórév; szerk. Lakos János; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2003 (Száz magyar falu könyvesháza)
"Ismerd meg szokásaidat...". Válogatás a ráckevei Ady Endre Gimnázium diákjainak Lórévről írt dolgozataiból, 1969–1978; szerk. Jáki Réka, Alexov Lyubomir; Szerb Kisebbségi Önkormányzat, Lórév, 2011
Gyöngyszem a Duna partján, Lórév; szerk. Alexov Predrag; Szerb Kisebbségi Önkormányzat, Lórév, 2012
Dujmov Milán–Vásárhelyi Nagy M. Flóra–Vereckei Zoltán: Biseri Lovre / Lórév kincsei; Narodnosno udružen̂e za očuvan̂e kulture i tradiciǰe, Lórév, 2013
Csepel ·  Halásztelek ·  Lórév ·  Makád ·  Ráckeve ·  Szigetbecse ·  Szigetcsép ·  Szigethalom ·  Szigetszentmárton ·  Szigetszentmiklós ·  Szigetújfalu ·  Tököl
A Ráckevei járás települései
Apaj •  Áporka •  Dömsöd •  Kiskunlacháza •  Lórév •  Makád •  Ráckeve •  Szigetbecse •  Szigetcsép •  Szigetszentmárton •  Szigetújfalu
városok: Cegléd ·  Kiskunfélegyháza ·  Kiskunhalas ·  Nagykőrös ·  Szentendre ·  Újpest ·  Vác
Abonyi járás: Abony ·  Jászkarajenő ·  Kocsér ·  Tápiógyörgye ·  Tápiószele ·  Tószeg ·  Törtel ·  Újszász ·  Zagyvarékas
Alsódabasi járás: Alsódabas ·  Alsónémedi ·  Bugyi ·  Felsődabas ·  Gyón ·  Kakucs ·  Ladánybene ·  Lajosmizse ·  Ócsa ·  Örkény ·  Pusztavacs ·  Sári ·  Tatárszentgyörgy ·  Újhartyán
Aszódi járás: Aszód ·  Bag ·  Boldog ·  Domony ·  Galgagyörk ·  Galgahévíz ·  Galgamácsa ·  Hévízgyörk ·  Iklad ·  Kartal ·  Tura ·  Verseg
Biai járás: Albertfalva ·  Bia ·  Budafok ·  Budajenő ·  Budakeszi ·  Budaörs ·  Kistétény ·  Nagytétény ·  Páty ·  Perbál ·  Telki ·  Tinnye ·  Torbágy ·  Tök ·  Törökbálint ·  Zsámbék
Dunavecsei járás: Apostag ·  Dab ·  Dömsöd ·  Dunaegyháza ·  Dunapataj ·  Dunavecse ·  Harta ·  Ordas ·  Solt ·  Szalkszentmárton ·  Tass
Gödöllői járás: Csömör ·  Cinkota ·  Dány ·  Gödöllő ·  Isaszeg ·  Kerepes ·  Kistarcsa ·  Mogyoród ·  Nagytarcsa ·  Pécel ·  Rákoscsaba ·  Rákoskeresztúr ·  Rákosliget ·  Rákosszentmihály ·  Szada ·  Vácszentlászló ·  Valkó ·  Zsámbok
Kalocsai járás: Bátya ·  Bogyiszló ·  Dunaszentbenedek ·  Dusnok ·  Fajsz ·  Foktő ·  Géderlak ·  Homokmégy ·  Kalocsa ·  Miske ·  Szakmár ·  Uszód
Kiskőrösi járás: Akasztó ·  Bajaszentistván ·  Bócsa ·  Császártöltés ·  Érsekcsanád ·  Hajós ·  Kecel ·  Kiskőrös ·  Nemesnádudvar ·  Prónayfalva ·  Soltvadkert ·  Sükösd ·  Szeremle
Kiskunfélegyházi járás: Alpár ·  Jászszentlászló ·  Kiskunmajsa ·  Koháryszentlőrinc ·  Ókécske ·  Pálmonostora ·  Pétermonostora ·  Szank ·  Tiszaújfalu ·  Újkécske
Kispesti járás: Csepel ·  Dunaharaszti ·  Erzsébetfalva ·  Kispest ·  Pestszentlőrinc ·  Soroksár
Kunszentmiklósi járás: Fülöpszállás ·  Izsák ·  Kerekegyháza ·  Kunszentmiklós ·  Orgovány ·  Páhi ·  Peszéradacs ·  Szabadszállás
Monori járás: Alberti ·  Bénye ·  Ceglédbercel ·  Ecser ·  Gomba ·  Gyömrő ·  Irsa ·  Káva ·  Maglód ·  Mende ·  Monor ·  Nyáregyháza ·  Péteri ·  Pilis ·  Tápiósáp ·  Tápiósüly ·  Úri ·  Üllő ·  Vasad ·  Vecsés
Nagykátai járás: Farmos ·  Kóka ·  Nagykáta ·  Pánd ·  Szentlőrinckáta ·  Szentmártonkáta ·  Tápióbicske ·  Tápióság ·  Tápiószecső ·  Tápiószentmárton ·  Tóalmás
Pomázi járás: Békásmegyer ·  Budakalász ·  Csobánka ·  Dunabogdány ·  Kisoroszi ·  Nagykovácsi ·  Pesthidegkút ·  Pilisborosjenő ·  Piliscsaba ·  Pilisszántó ·  Pilisszentiván ·  Pilisszentkereszt ·  Pilisszentlászló ·  Pilisvörösvár ·  Pócsmegyer ·  Pomáz ·  Solymár ·  Szigetmonostor ·  Tahitótfalu ·  Üröm ·  Visegrád
Ráckevei járás: Áporka ·  Kiskunlacháza ·  Lórév ·  Majosháza ·  Makád ·  Pereg ·  Ráckeve ·  Szigetbecse ·  Szigetcsép ·  Szigetszentmárton ·  Szigetszentmiklós ·  Szigetújfalu ·  Taksony ·  Tököl
Váci járás: Acsa ·  Alag ·  Csomád ·  Csővár ·  Dunakeszi ·  Fót ·  Kisnémedi ·  Őrszentmiklós ·  Pestújhely ·  Püspökhatvan ·  Püspökszilágy ·  Rákospalota ·  Sződ ·  Vácbottyán ·  Vácduka ·  Váchartyán ·  Váckisújfalu ·  Vácrátót ·  Veresegyház ·  Zsidó
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lórév&oldid=24874553”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 24., 11:30
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.