hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi fr oc es hu de de oc pt hu nl lb gl en hu fr es oc fr hu en en en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
A hercegség olyan állam vagy egyéb terület, amelyet egy, adott uralkodó családba tartozó herceg vagy hercegnő irányít. Jellemző Európára, Ázsiára, Afrikára, továbbá a világ más részeire is, habár az utóbbiakban általában az európai gyarmatosítók nyomán jöttek létre. A hercegségek között alapvetően különbséget lehet tenni aszerint, hogy függetlenek, vagy egy másik állam (királyság) területéhez tartoznak (függők).
1.1 Önjelölt hercegségek, és önjelölt hercegek
A független hercegségeknek több fajtáját ismerjük – mindegyik közös abban, hogy az uralkodó (államfő) címe „herceg”, valamint abban, hogy területileg jelentősen kisebbek az átlagnál.
Azok a hercegségek, amelyekre mint „nagyhercegség” hivatkozunk, történelmük során végig függetlenek voltak (például Luxemburg).
A modern, demokratikus berendezkedésű, parlamenttel rendelkező hercegségekre, amelyekben a törvényhozás és végrehajtás funkciói külön kézben vannak, a „parlamentáris hercegség” kifejezést használjuk. Létezik az úgynevezett társhercegi rendszer, amely lényege, hogy az uralkodói címmel nem egy, hanem két személy – a két társherceg – rendelkezik. Ilyen ország Andorra, ahol a mindenkori francia köztársasági elnök, és a spanyol (katalán) Seu d'Urgell püspöke rendelkezik a címmel.
Példaként említendő még Monaco és Liechtenstein is, amelyekben egy-egy herceg az államfő.
Önjelölt hercegségek, és önjelölt hercegekSzerkesztés
A világon jelenleg több, olyan nemzetközileg nem elismert „ország” is létezik, amely függetlennek és hercegségnek véli magát. Ilyen például az angliai Sealand, amely egy második világháborús mesterséges szigetet tart magáénak (lakossága egy fő, területe pedig 550 m²); Seborga, egy olasz kisváros (4 km² területtel) és egy ausztráliai terület (ahol az alapító farmer a herceg – területe 75 km²).
a francia köztársasági elnök és a spanyol (katalán) Seu d'Urgell püspöke társhercegek
II. János Ádám herceg
Henrik luxemburgi nagyherceg nagyherceg
A középkori Európában a hercegség a királyság részterületeként jelent meg. Itt a vezető a terület feudális birtokosa, a herceg volt. A századok során számos, nem független hercegség létezett a különféle országokban; még mai napig is vannak például Angliában. Mára ezek elvesztették a politikai jelentőségüket, sőt, már nem is jelentenek feltétlenül földrajzi egységet (példa erre a királyi család által használt „Wales hercege” cím).
Ez a földrajztudományi tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hercegség&oldid=24917044”
Utoljára szerkesztve 2022. május 10., 08:05-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. május 10., 08:05
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.