hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en en hu ru hu hu en de de hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. július 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1969. augusztus 6. (54 évesen)
Cserhát József (Balsa, 1915. március 20. – 1969. augusztus 6.) költő, szerkesztő.
A Dessewffy uradalomban, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében Balsán született. Ősei több nemzedéken át uradalmi cselédek voltak. A család a 18. században települt át Erdélyből, ahol még kis nemesi rangjuk volt.Az apa kocsmáros és hentesként működött. Gyermekkorában néhány évig a szomszédos Vencsellőn élt, majd 1928-ban Budapestre költöztek. Tanulmányait Balsán, Vencsellőn, Nyíregyházán, Békésen, Szegeden, Kolozsváron és Budapesten végezte.
Batsányi János és Baumberg Gabriella életútja nagy hatással volt rá a tapolcai évek alatt. Megszerette a költő házaspárt és a Batsányi-kultusz fáklyavivője lett. Megírta Batsányi Jánosról versét: A „Látó lángja” című költeményt.Korán kezdte írói pályáját, első verseit a Magyar Csillag, az Erdélyi Helikon, a Kelet Népe, Sorsunk közölte. Részt vesz a Márciusi Front nevű írói kongresszuson, nagy írókkal együtt, többek között Illyés Gyulával, Németh Lászlóval, Kodolányi Jánossal. A háború után főként a Kortársban, az Élet és Irodalomban, a Jelenkorban és az Életünkben jelentek meg írásai. 1957 és 1960 között a Tapolcai Városi Könyvtárat vezette, majd a Veszprémi Napló kulturális rovatának vezetője lett. A Nyugat késői nemzedékéhez is sorolják, de szorosan kötődik a népi írókhoz. A kortárs antológiákban való megjelenések mellett publicisztikai írásai is jelentősek. Harcolt újságíróként, költőként is az elnyomás ellen, a kisemberek életének jobbításáért. A népi írók újabban lírikusaként is említik. Bulgáriából hazafelé jövet a gyorsvonaton éri a halál (Romániában) 1969-ben. Költői munkásságát, emlékét viszi tovább a Veszprémben megalakult Cserhát Művész Kör (1969), amely ma már Budapesten működik. Az országos szervezet díjakat alapított nevéről: Cserhát-díj, Cserhát Nívódíj I. II. III. Cserhát József Irodalmi és Művészeti díj, Batsányi-emlékdíj.Batsányi emlékérem! Cserhát emlékérem.
Magra sem ügyel senki, (1941)
Kilépünk az állószékből, (1942)
Együgyü szekeres népi ballada, Dante Kiadó. Erre a könyvre szerződése volt nem tudni, hogy végül megjelent-e.
Alszik a szarvas Szépirodalmi kiadó, (1973)
Verseit a nevéről alapított Batsányi-Cserhát Művész Kör kiadványai közlik:
Szép Versek (Szépirodalmi Kiadó 1963, 1969)
Batsányi-díj, Veszprém Megyei Tanács (1963)
József Attila-pályadíj, Budapest, a Balsai Föld című művéért. (1948)
Kiváló újságíró (1969), Veszprémi Napló - MÚOSZ (Magyar Újságírók Országos Szövetsége)
Petőfi Irodalmi Múzeum archívuma
Örökségünk című kiadvány (1999)
Cserhát Művész Kör archívuma
Kortárs 1974. Weöres Sándor emlékezete Cserhát Józsefről
Életünk c. folyóirat, 1969. Pozsgai Zoltán visszaemlékezése
Szabolcs–Szatmári Szemle, 1972. 3. szám
ISNI: 0000 0000 7942 9520
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Cserhát_József&oldid=22886498”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. július 24., 05:14
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.