hu pl hu hu hu hu hu pl fr hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu es hu hu en hu fr hu fr en sv fr es fr hu hu hu hu es es ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en fr es hu es en ca hu fr es en es ceb hu es fr hu es en fr es es hu ceb pl en es en ceb fr es es es en es fr es sv es es fr ceb war pl es es la es hu es en es fr ceb nl fr ceb hbs_lat es es es es fr es it es es fr ca pl fr es es es es fr es es ceb fr es es es fr hu hu hu pl ceb ca es hu hu hu hu hu hu zh hu en ru de en hu en en ru en pl ru nb en fr uk es en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz az ku uz ru bg hbs_lat ca id tt hbs_lat vi da de hsb eo es et eu fa fi fr da hbs_lat it hy it ja uz kk ko cs lt ru nl nb ta es pl pt ru sv tr fy uz vi pl zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 14.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikifajok tartalmaz Rozsnok témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Rozsnok témájú médiaállományokat és Rozsnok témájú kategóriát.
A rozsnok (Bromus), más néven vadzab, hölyefű vagy hélyafű a perjefélék családjába tartozó nemzetség.
Főleg az északi mérsékelt övben terjedt el, de egyes fajai megtalálhatók a déli mérsékelt övben, illetve a trópusokon is. Egyaránt nő a szántóföldeken, a füves és ruderális területeken, a parlagokon, az évelő pillangósok vetésterületein. Szántóföldön, gyümölcs- és szőlőültetvényekben gyakran felszaporodik.
Magyarországon 14 spontán és 2 meghonosodottnak tekinthető faja él, egyebek közt:
árva rozsnok (magyar rozsnok, mágocsi rozsnok),
Szalmaszára elálló vagy térdesből felemelkedő, 10–130 cm magas. Fürtje és bugája is laza, virágboga sok kalászkából alakul. Kalászkája sokvirágú, polyvája a hátán domború vagy gerinces, a csúcsa kétfogú. Külső toklászának egyenes vagy sodort szálkája a csúcs alól nő ki.
A nedves, nagy humusztartalmú talajokat kedveli. Májustól júniusig (júliusig) virágzik. Hazánkban fő kártevője a gabonaféléket is gyakran megtámadó rozsnok mozaik vírus (brome mosaic bromovirus)
Több rozsnokfaj fontos szerepet játszik, illetve játszhat a rét-, legelő- és gyepgazdálkodásban – egyrészt mint takarmánynövény, másrészt a talajt az eróziótól védő gyökérzete miatt. Elsőrangú kaszálófű, de csak a kánikula előtt – utána a sarjú jóformán értéktelen. Az árva rozsnok az egyetlen olyan pázsitfűféle, amit Magyarországon kezdtek termeszteni és nemesíteni – mára az egész világon elterjedt takarmánynövény.
A nemzetséget hat alnemzetségre bontják:
mezei rozsnok (Bromus arvensis)
bókoló rozsnok (Bromus commutatus, Bromus commutatis)
parlagi rozsnok (Bromus japonicus)
puha rozsnok (Bromus mollis)
gabonarozsnok (vagy hegyi rozsnok, Bromus secalinus)
berzedt rozsnok (Bromus squarrosus)
sudár rozsnok (Bromus erectus)
árva rozsnok (Bromus inermis)
Bromus ramosus (Bromus ramosus)
meddő rozsnok (Bromus sterilis)
Alnemzetségbe be nem sorolt fajok:
Czimber Gyula, Varga János, 1999: A rozsnok. Akadémiai Kiadó, Budapest.
A Pallas nagy lexikona
Kempelen Farkas digitális tankönyvtár: A rozsnok mozaik vírus… Archiválva 2008. június 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Rozsnok&oldid=24682986”
Taxonok from paraméter nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 14., 14:44
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.