hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz ru sv bg bpy hbs_lat ca hbs_lat vi cy da de el eo es et fa fi fr de lt de he hbs_lat id is it ja sv ka ko fr lt lv en nl nb nb pl pt ro ru en hbs_lat en sk hbs_lat sv th tr tr fy vi da zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 4.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Lengyelország címere a Lengyel Köztársaság 1997-es alkotmányának 28(1) cikkelye által szabályozott. A címer ezüst sast tartalmaz vörös mezőben. Jelenlegi formájában egyfejű, koronás sast ábrázol, amely jobbra fordul; karmai és csőre aranyszínűek a vörös mező előtt. A fehér és a vörös a Lengyel Köztársaság nemzeti színei, melyeket törvény határoz meg.
A Fehér Sas figura eredete összekapcsolódik Lengyelország legendás alapítójának, Lechnek a történetével, aki megpillantott egy sasfészket. Ahogy meglátta benne a madarat, a lenyugvó nap piros sugarai megcsillantak a szárnyain, és aranyszínűnek tetszettek, míg a madár többi része tiszta fehér volt. Annyira el volt ragadtatva, hogy elhatározta, ott telepedik le, és bevette címerébe a sast. A helyet pedig Gniezdno-nak nevezte el (ma Gniezno) a lengyel gniazdo (fészek) szó után.
Ez a történet értelmezhető a Róma alapításáról szóló legenda allúziójaként. Auspicium volt annak az ősi szertartásnak a neve amely során a madarak röptének megfigyelése által igyekeztek megszerezni az istenek támogatását jövőbeli terveikhez. Egy kevésbé romantikus elmélet szerint Lengyelország a Római Birodalomtól vette át a sas figuráját (sok más európai országhoz hasonlóan).
A fehér sas figurája elsőként I. (Vitéz) Boleszláv uralkodása idején készített pénzérmeken bukkant fel, először mint a Piast-dinasztia címere. A stilizált ábrázolásmód miatt viták bontakoztak ki a tudósok között, akik nem tudták minden kétséget kizáróan megállapítani, hogy milyen fajhoz tartozik. Legvalószínűbb a fehér farkú sas, de tyúk, galamb és páva is elképzelhető.
A 12. századtól kezdve a sas gyakran tűnt fel a Piast hercegek pajzsain, jelvényein, pénzérméin és pecsétjein. A lengyel címeren II. Przemysł uralkodása alatt jelent meg, hogy felidézze a Lengyelország szétesése előtti Piast hagyományt.
A sas grafikus megformálása változott a századok alatt. Jelenlegi formája, amelyet 1927-ben fogadtak el, Zygmunt Kamiński professzor munkája, és alapjául a Báthory István korabeli sas szolgált.
Magának a pajzsnak is változott a formája. A lengyel-litván unió címerpajzsa négy részből állt, lengyel sasokkal és litván harcosokkal az átellenes mezőkben. Az uralkodók általában a nemzeti címer közepén helyezték el a maguk családi címerét.
Annak ellenére, hogy a felosztások után a hódítók által létrehozott tartományok új címereket kaptak, a Fehér Sas megmaradt bennük koronával vagy anélkül, időnként balra fordított fejjel és néha a litván harcossal együtt. De a legtöbb esetben ezeket a megszállók címerével kombinálták.
A novemberi felkelés után a cárok, akik a lengyel király címet is viselték, átvették a Fehér Sas Rend kitüntetést kék szalaggal. A januári felkelés után a sas és a litván harcos mellé csatlakozott az arkangyal, Ukrajna jelképe. A lengyelek nagy számban gyűjtötték a felosztások előtti időszakból származó pénzérméket, rajtuk a sas ábrázolásával. A sas jelképe – gyakran a litván harcossal együtt – számtalan zászlón és jelvényen megjelent a felkelés idején.
A Lengyel Királyság visszaállítását az Osztrák–Magyar Monarchia és Németország 1916-ban hagyta jóvá. Egy évvel később jelentek meg az első lengyel bankjegyek, melyeken osztatlan pajzsmezőn koronás sas volt látható. A függetlenség visszanyerése után a Fehér Sast 1919-ben törvénybe iktatták. Az ekkor elfogadott hivatalos címer (amely II. (Poniatowski) Szaniszló Ágost címerére emlékeztetett) 1927-ig volt használatban, amikor Zygmunt Kamiński professzor újat tervezett.
Jelenleg a Lengyel Köztársaság szerzői joggal védett szimbóluma.
A Lengyel Szárazföldi Erők címere
A Lengyel Haditengerészet címere
A Lengyel Légierő címere
II. (Jagelló) Ulászló címere
I. (Öreg) Zsigmond címere
A Lengyel-litván unió címere
II. (Poniatowski) Szaniszló Ágost címere
A novemberi felkelés „diktátorának” címere
A Második Lengyel Köztársaság címere (1919-1927)
A Második Lengyel Köztársaság címere (1927-1945)
A Lengyel Népköztársaság címere a korona nélkül (1945-1989)
A második világháború után a Lengyel Népköztársaság hatóságai eltávolították a koronát a sas fejéről. Ezt hivatalosan 1955-ben hagyták jóvá. Ennek eredményeképpen a Lengyel Köztársaság Emigráns Kormánya új címert vezetett be; ezen a sas által viselt koronán egy kereszt volt látható. Végül a Harmadik Lengyel Köztársaság kormánya visszaállította az eredeti koronás címert.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Godło Polski című lengyel Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
flaggenlexikon.de (angol és német nyelven)
A lengyel-litván unió címere
Fehér Sas Rend – a legmagasabb lengyel kitüntetés
Lengyel pénzérmék és bankjegyek
Andorra ·  Málta ·  Olaszország ·  Portugália ·  Spanyolország ·  San Marino ·  Vatikán
Albánia ·  Bosznia-Hercegovina ·  Bulgária ·  Ciprus2 ·  Észak-Macedónia ·  Görögország ·  Horvátország ·  Koszovó ·  Montenegró ·  Románia ·  Szerbia ·  Törökország1
Dánia ·  Észtország ·  Finnország ·  Izland ·  Lettország ·  Litvánia ·  Norvégia ·  Svédország
Azerbajdzsán2 ·  Fehéroroszország ·  Grúzia2 ·  Kazahsztán1 ·  Moldova ·  Oroszország1 ·  Örményország2 ·  Ukrajna
Ausztria ·  Csehország ·  Lengyelország ·  Liechtenstein ·  Magyarország ·  Németország ·  Svájc ·  Szlovákia ·  Szlovénia
Belgium ·  Franciaország ·  Hollandia ·  Írország ·  Luxemburg ·  Monaco ·  Egyesült Királyság (Anglia, Észak-Írország, Skócia, Wales)
Åland ·  Azori-szigetek ·  Feröer ·  Gagauzia ·  Gibraltár ·  Guernsey ·  Jersey ·  Man
Abházia ·  Dél-Oszétia ·  Dnyeszter Menti Köztársaság ·  Észak-Ciprus ·  Hegyi-Karabah ·  Sealand ·  Seborga
Már nem létező országok
Csehszlovákia ·  Jugoszlávia ·  Jugoszláv Királyság ·  NDK ·  Szerbia és Montenegró ·  Szovjetunió1
1 Földrajzilag a területe nagyobb vagy döntő része Ázsiához tartozik    2 Földrajzilag Ázsiához tartozik, de gyakran Európához tartozónak számítják
Lengyelország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lengyelország_címere&oldid=24012988”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 5., 10:41
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.