hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu jv hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu is hu hu hu et hu en hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu fr hu el hu hu hu hu id hu sv hu pt hu hu hu en sk en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu br id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Régi magyar kifejezések listája – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 17.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A magyar nyelv számos szót, kifejezést, idiómát, szófordulatot tartalmaz, melyek ma kevéssé, vagy nem használatosak. Ezeket összefoglaló néven régi, vagy régies magyar kifejezéseknek nevezzük. Két fő csoportot különböztethetünk meg, eredet alapján. Az egyikbe az ősi magyar szavak, kifejezések tartoznak, melyek a közhasználatból kikopának, érvényüket veszték az évszázadok során, a másik csoportba pedig a nyelvújítás során meghonosítani javasolt kifejezések tartoznak, melyek végül nem kerültek be a mindennapi nyelvhasználatba. A magyar szókészlet óriási nagysága (több mint 100 ezer szó[1]) valamint a nyelv folytonosan változó volta miatt a régi és régies szavaink ismerete egy folyamatos, örökké befejezetlen intellektuális kihívás, melynek megismerése nyelvi gondolkodásra tanít és keresésre ösztönöz. A téma hatalmas volta miatt nem lehet teljes képet adni, csupán néhány példát, a teljesség igénye nélkül. A régi magyar kifejezések többek között régebben élt íróink, költőink művészetében érhetők tetten.
2 A nyelvújítás során javasolt, de meg nem honosodott szavak, kifejezések
2.3 Technika, csillagászat, élővilágtan, matematika
Berzsenyi Dániel, író, költő és esztéta[2] életművében[3] számos, ma már ismeretlen vagy kevéssé ismert szó található. Berzsenyi, kemenesaljai lévén, a dunántúli tájszólás nagy képviselője és (Kazinczy Ferenccel szembeni) hirdetője volt. A dunántúli tájszólásra jellemző a szóvégi -ás -és helyett az -at -et végződés (fejlődés-fejlet, függőség-függezet, stb). A Kazinczy-féle nyelvújítás ellenfele volt, a régi, kiveszőben lévő vagy kiveszett szavak fölelevenítésének nagy pártolója.
egytelenség = az egység hiánya
észderű = az értelem fénye
föntebb fogású = haladottabb
gebedezett = sántító, alacsony szellemiségű
gőzkép = ábrándkép, káprázat
gubó = tehetségtelen senki
kamuti = alattomos, tettető, meghunyászkodó
kavarc = összevissza beszéd
kény = önkény, kedv
kijeleli magát = fel akar tűnni
középlet = harmonikus összeegyeztetés, végletek összebékítése
középít = szélsőségek között összebékítve szebbé tesz
külkritika, kéregkritika = felszínes kritika
lebengősdi = fellengzős, dicsekvő
legközönebb = legáltalánosabb, legegyetemesebb
leglétegesb, leglételesebb = leglényegesebb
létel, léteg = lényeg
legtulajdonibb = legsajátabb, legeredetibb
létszer = a dolgok lényeges, reánk ható tulajdonsága, lényeges alkotórésze
népképzet = népművelés, népképzés
népszerkezet = társadalmi szerkezet
szellemszín = belső szépség (az alakszín ellentéte)
tőrt lehelni = szerelmi varázst árasztani
tőrt nevetni = kacérkodni
utva-futva = hevenyészve, kutyafuttában
A nyelvújítás során javasolt, de meg nem honosodott szavak, kifejezések[szerkesztés]
élenyülés = oxidáció (korrózió)
légeny / azót = nitrogén
gyulany / köneny = hidrogén
lappangó meleg = égéshő
igenleges és nemleges = pozitív és negatív
Technika, csillagászat, élővilágtan, matematika[szerkesztés]
fürkészet = vizsgálat, kutatás
észlelde, szemlélde = obszervatórium
lebvény, lebkő = meteor, meteorit
bolygód = kisbolygó, aszteroida
gyűrűnyök = gyűrűs férgek
habarc = (orvosi) polip
túlmenő számok = transzcendens számok
↑ A XIX. század második felében jelent meg Czuczor Gergely-Fogarasi János-féle szótárban 110 ezer címszó szerepelt. 1962-ben megjelent a Magyar Nyelv Értelmező Szótára, ez 80 ezer szót és szókapcsolatot, és 120 ezer összetett és képzett szót sorolt fel. Az egyén szókincse ennek a töredéke, függ a lakóhelytől, műveltségtől, foglalkozástól, stb. Kb. 5-10 ezer szó felett van egy ember szókincse. Költőink, őseink szókincse ennél szélesebb volt (pl. Arany János műveiben 40 ezer szóban fejezte ki magát).
↑ számos esztétikai munkát írt, a legjelentősebb: Poétai harmonistika, 1832
↑ Berzsenyi Dániel összes művei. Szépirodalmi könyvkiadó, 1978. A jegyzeteket kiválogatta, gondozta, bevezetővel ellátta: Dr. Merényi Oszkár
↑ a szójegyzék helye: uo. 637-667. old.
http://www.termeszetvilaga.hu/tv9703/omagyar.html Archiválva 2012. január 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Régi_magyar_kifejezések_listája&oldid=24591391”
Magyar nyelvtörténeti témájú listák
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 17., 11:19
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.