hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu fr hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en sv hu hu hu sk hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az bg bn ca hbs_lat da de es fa fi fr hy id it ja ko lt ms nl nb nb pl pt ru en sl hbs_lat sv th tr vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
1995-ös kóbei földrengés – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 1.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ebben a szócikkben a japán nevek magyaros átírásban és keleti névsorrendben szerepelnek.
Kb. 6400 halott, 40 000 sebesült és 300 000 hajléktalan. Kb. 240 000 megsemmisült vagy lakhatatlanná vált lakás, jelentős károk ipari és infrastrukturális létesítményekben. A becsült kárösszeg 9927 milliárd jen.
é. sz. 34° 34′ 48″, k. h. 135° 00′ 36″34.58, 135.01Koordináták: é. sz. 34° 34′ 48″, k. h. 135° 00′ 36″34.58, 135.01
A Wikimédia Commons tartalmaz 1995-ös kóbei földrengés témájú médiaállományokat.
Az 1995-ös kóbei földrengés (más néven Nagy Hansin földrengés, japánul: 阪神・淡路大震災, Hepburn-átírásban: Nagy Hanshin földrengés) Japán történelmének egyik legerősebb, legtöbb áldozatot követelő, valamint legnagyobb károkat okozó földrengése volt. A katasztrófa 1995. január 17-én, helyi idő szerint hajnali 5 óra 46 perckor következett be, a rengés mintegy 20 másodpercig tartott. A Richter-skála szerinti 7,3-es erősségű földmozgás epicentruma Kóbe városától körülbelül 20 kilométerre, a Szeto-beltengeren, Avadzsi-sziget északi végénél volt.[1]
A halálos áldozatok száma 6400-ra tehető, 40 000 ember megsérült, és körülbelül 300 000 ember veszítette el az otthonát. További 240 000 ezer otthon sérült meg kisebb-nagyobb mértékben, valamint súlyos károk keletkeztek a város kereskedelmi, ipari és infrastrukturális létesítményeiben is.[1]
1 Geológiai háttér és adatok
2 Áldozatok és károk
3 Tanulságok és válaszlépések
Geológiai háttér és adatok[szerkesztés]
Lemezmozgások a Fülöp-szigeteki tektonikai lemez környezetében
A japán szigetvilág négy tektonikai lemez találkozási zónájában alakult ki, Kóbe a nagyobb sűrűségű Fülöp-szigeteki óceáni lemez és az eurázsiai kontinentális lemez szubdukciós zónájában fekszik. Itt az óceáni lemez évente körülbelül 10 centimétert haladva bukik a kontinens pereme alá, heves földrengéseket és vulkanikus tevékenységet okozva. Az 1995. évi földrengés hatalmas pusztításának oka, hogy a hipocentrum kis mélységben, a felszín alatt mindössze 16 km-re (a USGS szerint 20 km-re[2]) volt, és a szeizmikus lökéshullámok az epicentrumtól a Nodzsima-törésvonal mentén az Avadzsi-sziget belseje felé, míg a Szuma- és a Szuvajama-törésvonal mentén Kóbe és Oszaka sűrűn lakott területei irányába terjedtek tovább.[3][4][5][6][7]
A földrengés intenzitása a Japán Meteorológiai Hivatal (JMA) intenzitásskáláján a legmagasabb, 7-es szintű besorolást kapta. Az adatok utólagos elemzése során kiderült, hogy a skála a nagyobb földrengéseknél a károk változó mértékének kifejezésére nem alkalmas, ezért 1996 októberében az 5-ös és a 6-os szintet két-két részre bontotta a JMA.[8][9] Erőssége a Richter-skála szerint 7,3-es volt, ami alapján nem tartozik a legerősebb földrengések közé.[1] A JMA adatai alapján a főrengést öt héten belül ötven 4-es erősséget meghaladó utórengés követte.[10]
A halálos áldozatok száma körülbelül 6400, a sebesülteké 40 000 volt. 300 000 ember vált hajléktalanná, miután 240 000 épület részben vagy teljesen megsemmisült.[4] Különösen a hagyományos, fából készült épületek közül dőlt sok össze, de az 1960-as években épült acél- és vasbeton vázas épületek közül is sok vált használhatatlanná úgy, hogy egy közbenső szint teljesen összeomlott, míg az alatta és fölötte lévő szintek szinte sértetlenek maradtak. A modern, földrengésbiztos épületek ugyanakkor jól teljesítettek, és csak kis károkat szenvedtek el, bár néhány közülük megdőlt az altalaj megfolyósodása miatt.[3]
A régió nagy területei maradtak áram, gáz és ivóvíz nélkül, utóbbi hiánya a tűzoltási munkálatokat is jelentősen hátráltatta. Kóbe közlekedési infrastruktúrájában ugyancsak komoly károk keletkeztek. A városon áthaladó magasvezetésű gyorsforgalmi út (Hanshin Expressway) egyes szakaszai összeomlottak vagy felborultak, így a közúti közlekedés teljesen megbénult, megnehezítve a mentőegységek mozgását is. A vasútvonalak és -állomások közül is sok megsérült, ezért a város környékén 130 kilométernyi vasútvonalon szünetelt a vonatközlekedés. Különösen nagy károkat szenvedett el a város évente több millió tonnányi árut fogadó kikötője: a 150-ből 120 kikötőhely megsemmisült, a daruk, egyéb tartozékok és a kikötői épületek is súlyosan megrongálódtak.[1][3][11]
Kóbe környéke jelentős ipari központ. A könnyű- és nehézipari üzemek – megfelelő síkvidéki területek hiányában – nagy számban épültek a tengertől visszahódított területekre, mesterséges feltöltésekre. Az itt bekövetkező talajsüllyedések és talajfolyósodások az ipari létesítményekben súlyos károkat okoztak, a gyártási és szállítási nehézségek tovagyűrűző hatásai az egész japán gazdaságot érintették.[3]
A földrengés által okozott károk értéke a becslések szerint elérhette a 9927 milliárd jent (mintegy 80 milliárd euró), azaz megközelítőleg az ország éves bruttó hazai termékének (GDP) 2%-át.[4][12]
A katasztrófát követően felülvizsgálták az épület- és várostervezési előírásokat. Az épületek földrengésállóságára vonatkozó követelményeket tovább szigorították, a mentőegységek szabad közlekedésének biztosítása érdekében pedig létrehozták a vészhelyzeti közlekedési hálózatot. Mivel a tűzvész terjedését csak a városban lévő nagyobb nyílt tereknél, parkoknál és folyóknál tudták megakadályozni, a várostervezési előírásokban az ilyen területek kialakításáról is intézkedtek, melyeket – szükség esetén – ideiglenes kitelepítés céljára is igénybe lehet venni.[13]
↑ a b c d Encyclopædia Britannica Kōbe earthquake of 1995 (angol nyelven). [2017. október 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ USGS Historic Earthquakes – Kobe, Japan (angol nyelven). [2014. március 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ a b c d GeoResources Kobe Earthquake (angol nyelven). [2014. március 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ a b c Kinki Regional Development Bureau Great Hanshin Earthquake and the destruction of the infrastructure (angol nyelven). [2014. október 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ The Headquarters for Earthquake Research Promotion Seismic Activity in Japan: 2-3 Plate tectonics (angol nyelven). [2014. február 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 12.)
↑ The Headquarters for Earthquake Research Promotion Seismic Activity in Japan: 2-4 Types of earthquakes in the Japanese archipelago (2)Shallow inland earthquakes (angol nyelven). [2014. február 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 12.)
↑ Kokecu – Josida – Higasihara 1998.
↑ The Headquarters for Earthquake Research Promotion Seismic Activity in Japan: 7-2 Examples of destructive earthquakes in the Kinki region (2)The 1995 Southern Hyogo Prefecture Earthquake (January 17, 1995, M 7.2) (angol nyelven). [2014. február 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 12.)
↑ City of Kobe 2010, 23. o.
↑ Japan Meteorological Agency 余震活動の回数比較(マグニチュード4.0以上) (japán nyelven). [2014. február 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 12.)
↑ Coolgeography The Kobe Earthquake – an earthquake affecting an MEDC (angol nyelven). [2014. február 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 14.)
↑ countryeconomy.com Japan GDP - Gross Domestic Product (angol nyelven). [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 14.)
↑ Kinki Regional Development Bureau Restoration from the earthquake disaster – City planning based on the lessons learned from the disaster (angol nyelven). [2014. szeptember 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
Comprehensive Strategy for Recovery from the Great Hanshin-Awaji Earthquake (PDF), Kobe: City of Kobe [2010]. Hozzáférés ideje: 2014. február 12.  Archiválva 2014. február 24-i dátummal a Wayback Machine-ben →
Kokecu Kazuki, Josida Singo, Higasihara Hiromicsi. A fault model of the 1995 Kobe earthquake derived from the GPS data on the Akashi Kaikyo Bridge and other datasets (PDF), Tokió: TERRAPUB [1998]. Hozzáférés ideje: 2014. február 14.  →
↑ Coolgeography:  Robert Gamesby: Coolgeography.co.uk (angol nyelven). [2014. február 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 14.)
↑ countryeconomy.com:  countryeconomy.com (angol nyelven). (Hozzáférés: 2014. február 14.)
↑ Encyclopædia Britannica:  Encyclopædia Britannica (angol nyelven). Encyclopædia Britannica, Inc. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ GeoResources:  GeoResources (angol nyelven). David Rayner Beagle Graphics (GeoResources). [2014. március 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ Japan Meteorological Agency:  Japan Meteorological Agency (angol és japán nyelven). Japan Meteorological Agency. (Hozzáférés: 2014. február 12.)
↑ Kinki Regional Development Bureau:  Kinki Regional Development Bureau (angol nyelven). Kinki Regional Development Bureau, Ministry of Land, Infrastructure and Transport. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ USGS:  U.S. Geological Survey (angol nyelven). Department of the Interior/USGS. (Hozzáférés: 2014. február 11.)
↑ The Headquarters for Earthquake Research Promotion:  The Headquarters for Earthquake Research Promotion (angol nyelven). (Hozzáférés: 2014. február 12.)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1995-ös kóbei földrengés témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1995-ös_kóbei_földrengés&oldid=24895966”
Szócikkek japán nyelvű tartalommal
Idegen nyelvű térképet tartalmazó szócikkek
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 1., 20:02
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.