hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu en hu en hu en en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en en en en en sv hu hu sk it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de da ar as en az de ru sv bg new bn br hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr da fy nds lt ku he hi hbs_lat tl hy it id is it ja ka kk ta ko hi cs it lb fr lo lt lv lv en en ml be mr ms af nl nb fr ta pa als pl pnb pt de ro ru en sd hbs_lat en sk sl et hbs_lat sv hu ta te en th tr oc fy ur uz fr vi ceb pl zh xmf zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 10.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
iPhone 6 okostelefonok, amelyet 2014. szeptember 9-én mutatott be az Apple Inc.
Okostelefonok. Balról jobbra, felül: iPhone 3G, Blackberry 8820, Nokia N78, Nokia N81; alul: Nokia N95, Nokia E65, Nokia N70.
Nincs megegyezés az iparágban arról, hogy pontosan mi teszi az okostelefont, és a meghatározások az idő múlásával változnak.[2] David Wood, a Symbian Ltd. ügyvezető alelnöke szerint „az okostelefonok két alapvető dologban különböznek a hagyományos mobiltelefonoktól: ahogyan összerakják őket, és amire képesek.”[6] Más definíciók különböző helyre teszik a hangsúlyt ezen két faktor között.
„Az okostelefonok csak egyetlen evolúciós lépcsőfokot képviselnek a fejlődés folyamatában, így meglehet, hogy az eszköz egy ponton még kisebbé válik és egyáltalán nem fogjuk már telefonnak nevezni, de egy integrált eszköz lesz […] a lényeges dolog itt, hogy az eszköz lehetőség szerint láthatatlan legyen, ne álljon a feladatot végző személy útjába” – véli Sacha Wunsch-Vincent, az OECD közgazdásza.[7]
A legtöbb, jelenleg okostelefonnak tekintett készüléken jól meghatározható operációs rendszer fut. Képességek tekintetében a legtöbb okostelefon teljes értékű e-mailezésre képes és határidőnapló-funkcionalitást is tartalmaz. Az egyéb képességek közé tartozhat valamilyen plusz beviteli felület, mint egy miniatűr QWERTY billentyűzet, érintőképernyő vagy D-pad, beépített fényképezőgép, névjegyzék, gyorsulásmérő, beépített navigációs hardver és szoftver, üzleti dokumentumok olvasásának képessége, médialejátszó zene lejátszásához, fényképek és videóklipek nézegetéséhez, internetböngésző, vagy valamilyen biztonságos módszer az üzleti levelezés kezelésére, mint a BlackBerryben. A legtöbb okostelefon képes arra, hogy annyi nevet tároljon a névjegyzékben, amennyit csak a memória mennyisége lehetővé tesz, ellentétben a hagyományos telefonokkal, ahol ez szokásosan limitálva van. A legtöbb okostelefonon lehetséges akár 5000 nevet is tárolni.
Gesture Sensor: infrasugarakkal érzékeli a felhasználó kézmozdulatait
Proximity Sensor: infrasugarakkal érzékeli a felhasználó közelségét
Gyro Sensor: érzékeli a telefon 3 irányú elfordulását
Accelerometer: gyorsulásmérő érzékeli a telefonkészülék különböző elmozdulását
Magnetometer: érzékeli a Föld mágneses terét
Thermometer/Air humidity Sensor: hőmérséklet és páratartalom érzékelő
Barometer: érzékeli a légnyomás változását
Hall Sensor: Érzékeli, hogy a telefon tokja nyitva vagy zárva van e.
RGB Light Sensor: a kijelző fényerejét és élességét állítja a külső fényviszonyokhoz[8]
A 2011 második negyedévében eladott okostelefonok operációs rendszerei, a Gartner szerint.[9]
Az okostelefonokon található operációs rendszerek közé tartozik a Symbian OS, az iPhone OS, a RIM BlackBerryje, a Microsoft Windows Phone, a Linux, a Palm WebOS, a Firefox OS, az Ubuntu Touch, a Google-féle Android. Az Android és a WebOS Linux alapra épül, az iPhone OS pedig a Unix-rokon BSD és NeXTSTEP operációs rendszerekből származtatható.
Az okostelefonok miatt az internetfüggők száma erősen valószínűthető, hogy nőni fog. Ráadásul így veszélyesebb a dolog, mert mindig ott van velünk a „kábítószerünk” – mondja dr. Hilarie Cash, az amerikai internetfüggőket kezelő RESTART tábor alapítója.[10] A kóros játékszenvedélyt (patológiás gambling) az addikciók körébe sorolják.
Nicholas Carr A felszínesség című, 2010-ben megjelent könyvében[11] kijelenti: „A mindennapjaink szerves részét képező internet folyamatosan eltereli a figyelmünket, és nem engedi, hogy hosszabb ideig egyetlen dologra összpontosítsunk. Képtelenek leszünk rendesen koncentrálni.”
Bár a koncentráció hosszabb szövegeknél romlik, az érem másik oldala, hogy a döntési képességek javulhatnak. Magyarországon az internetpenetráció 2009 második felében 55% volt;[12] az internetet használók és nem használók közötti digitális szakadékot a számítógépnél olcsóbban beszerezhető okostelefonok várhatóan csökkenteni fogják.
Egy másik problémakör a telefonok elő- és utóélete: az előállításhoz szükséges nyersanyagok bányászata közbeni problémák, az esetenként gyerekmunkásokat[13] alkalmazó összeszerelő cégek, illetve a használat után hulladékká vált telefonok környezeti, egészségi hatásai. Az okostelefonokhoz is használt ón, tantál, arany esetenként szabályozatlan bányászata sok egészségi és természetvédelmi gondot okoz.[14][15][16][17] Szintén egészségi és természetvédelmi kockázata van a fejlődő országokba hulladékként szállított elektronikai eszközöknek is.[18] Utóbbi problémákra reagálva született meg 2013-ban a Fairphone, az első "etikus okostelefon".[forrás?]
A Nokia E71 smartphone, S60 3rd Edition, Feature Pack 1 platformot futtatva a Symbian OS v9.2 alatt
A Palm webOS-ét futtató Palm Pre smartphone
Samsung Wave S8500, Bada rendszert futtató smartphone
Xiaomi Redmi Note, MIUI rendszerrel
Samsung Galaxy S5 androidos készülék
↑ Smartphones Take Center Stage at Wi-fi Planet'. [2010. január 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. november 21.)
↑ a b Analysis: What is a smart phone? at Silicon.com'. [2009. augusztus 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. november 21.)
↑ The iPhone is not a smartphone at Engadget
↑ CEVA Glossary of Terms. [2009. augusztus 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. november 21.)
↑ 'ibid'. [2009. augusztus 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. november 21.)
↑ Radio France International - Smartphones: Changing the way we communicate
↑ Did you know how many different kinds of sensors go inside a smartphone?, phonearena.com
↑ Gartner Says Sales of Mobile Devices in Second Quarter of 2011 Grew 16.5 Percent Year-on-Year; Smartphone Sales Grew 74 Percent. Gartner, 2011. augusztus 11. (Hozzáférés: 2011. október 9.)
↑ The Shallows: What the Internet Is Doing to Our Brains (2010, W. W. Norton) ISBN 978-0-393-07222-8
↑ eInclusion: Internet penetráció és internet használat 2009 végén. [2011. szeptember 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. október 9.)
↑ Gyerekmunkával készülnek az I-phone-ok Index
↑ Az okostelefonok halálos ára Archiválva 2013. január 12-i dátummal a Wayback Machine-ben Greenprofit
↑ [2] Archiválva 2010. október 22-i dátummal a Wayback Machine-ben A Jane Goodall intézet mobil újrahasznosító kampánya
↑ [3] Archiválva 2012. március 5-i dátummal a Wayback Machine-ben Tantál és koltán bányászat
↑ [4] Archiválva 2013. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben Gyönyörű vadállatok
↑ [5][halott link] Tisztajövő
Ez a szócikk részben vagy egészben a Smartphone című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A Wikimédia Commons tartalmaz Okostelefonok témájú kategóriát.
Informatikai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Okostelefon&oldid=25087340”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2021 februárjából
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 júliusából
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 10., 10:21
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.