hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu nn hu hu hu war hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu la de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu hu hu pl id hu bar nl hu hu en hu hu jv de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu hu hu en hu ms hu en hu cs sl es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu en zh hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cv nl ar arz en az ku uz ru sv bg br hbs_lat uk ca en mhr id tt hbs_lat vi cy da de fr el eo es et eu fa fi et fr da fy de hu lt ku he hi hbs_lat it hy id es it ja ka kk ko id sk cs it it fr lt lv ru en be mr ru ms ru nds nl nb nb fr it ta pl pnb pt ro ru bxr en it hbs_lat sk sl sq hbs_lat en sv hu ta th ceb tr oc en ug fy ur uz fi vi pl zh fa xmf zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 12.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
orosz, mezei és erdei mari
A Wikimédia Commons tartalmaz Mariföld témájú médiaállományokat.
Mariföld vagy a Mari Köztársaság (oroszul: Pecпýблиka Mapи́й Эл; mari nyelven: Mapий Эл Pecпyблиk, Mapы Эл Pecпyблиk) Oroszország egyik köztársasága, az Oroszországi Föderációt alkotó alanyok (szubjekt) egyike. (A mari „El” szó magyar jelentése: „föld”).
Területe: 23 200 km², lakossága 716 900 fő (2005).
A Volgamenti szövetségi körzet része és a Volga–Vjatka gazdasági körzethez tartozik.
Hivatalos nyelvei az orosz és a mari (mezei mari, hegyi mari).
4.2 „Mari Csodra” (Mari Erdő) nemzeti park
6.2.1 A járások és székhelyeik
Mariföld a Kelet-európai-síkság keleti felén, a Volga középső szakaszának bal partja mentén és attól északra terül el; délnyugaton egy kisebb rész a magasabban fekvő jobb partra is átnyúlik. A köztársaság területének nyugati felét az alacsony, mocsaras Mari-alföld foglalja el. A középső vidéken húzódik végig észak-déli irányban a Mari–Vjatka-dombság, melynek legmagasabb pontja 284 m. A Vjatkai-dombvidékhez tartozó keleti rész árkok, folyóvölgyek által erősen tagolt felszínén karsztos képződmények fordulnak elő.
A Volga hossza Mariföldön 155 km. A folyó ezen a szakaszon a Kujbisevi- és a jóval később épült Csebokszári-víztározókban folyik, jórészt a köztársaság déli határán. A Csebokszári-víztározó megépítése jelentős környezeti károkkal járt. Nagy területek örökre víz alá kerültek, (köztük a bal parti Korotnyi falu 1982-ben), illetve elmocsarasodtak. A Volga itteni legfontosabb bal oldali mellékfolyói:
Vetluga, alsó szakasza a Mari-alföld vizeit gyűjti össze, a legbővizűbb mellékfolyó
Kis-Koksaga, partján a fővárossal, Joskar-Olával
Ilety, jelentősebb mellékfolyója a Jusut.
A Vjatka Mariföldön eredő fontosabb jobb oldali mellékfolyói:
A köztársaság területén 476 folyó, patak és 200-nál több állóvíz található. A folyók általában november végétől áprilisig befagynak. Kivételt képez az Ilety, melynek medrében néhol hévizek törnek fel, ezek a szakaszok egész télen jégmentesek maradnak.
A legnagyobb természetes állóvíz a Jalcsik, hossza 1600 m, szélessége 250–900 m, legnagyobb mélysége 32 m.
Mariföld a moszkvai időzónában fekszik (MSK/MSD), azaz 2 órával előbb jár az idő, mint Budapesten.
Az éghajlat kontinentális. A tél elég hideg, míg a nyár meleg és csapadékos. A januári évi középhőmérséklet −13 °C, a júliusi 19 °C. Az éves csapadékmennyiség 450–500 mm.
Délkeleten (Morki településen) az eddig mért legmagasabb hőmérséklet 36 °C, a legalacsonyabb –51,5 °C volt (1978-79-ben). Az éves csapadékmennyiség 500 mm, nyáron háromszor annyi, mint télen. A hótakaró tartósan 150-154 napig marad meg, a vegetációs időszak 170 nap.
A Malaja Koksaga-folyó egy szakasza
A terület az erdőövezet déli sávjában, a tajga és a vegyes erdő határán fekszik. Felszínének 57%-át erdő borítja, 38,9%-a mezőgazdasági terület, 1%-a mocsár, 3%-a vízterület. A vegyes erdők jellemző tűlevelű fajai az erdei- és a lucfenyő, míg a lombhullató fák közül főként a nyír, a folyóvölgyekben inkább a hársfa és a tölgy. A nagyobb emlősök közül az erdőkben gyakori a jávorszarvas, az ártéri részeken a vaddisznó. A fenyvesek sűrűjében barna medve, farkas, hiúz fordul elő.
A Bolsaja- (Nagy-) Koksaga-folyó két partja mentén alakították ki 1993-ban. Joskar-Olától nyugatra fekszik, közigazgatásilag a Kilemari- és a Medvegyevói járáshoz tartozik. Területe 21 400 ha, melyet további 13 000 ha védőzóna vesz körbe. Célja a Mari-alföld jellemző domborzatának, élővilágának, lápos erdőinek, a Koksaga árterében húzódó tölgyeseknek, ritka növény- és állatfajainak megőrzése. Mariföldön létezett egy másik természetvédelmi terület is, de az 1972-es forró nyáron pusztító tűzvészben erdőinek legnagyobb része teljesen leégett.
„Mari Csodra” (Mari Erdő) nemzeti park[szerkesztés]
A nemzeti park Mariföld délkeleti részén, az Ilety-folyó völgyében, a Volga-parti Volzsszk városától 30 km-re található. Közigazgatásilag a Morki-, a Zvenyigovói- és a Volzsszki járásokhoz tartozik, területén halad át a Joskar-Olából Kazany felé vezető vasútvonal és országút. Az 1985-ben alapított 36 600 hektáros nemzeti park több mint 90%-a vegyes erdő. Mintegy 20%-a természetvédelmi terület, ahol 115 ritka vagy veszélyeztetett növényfajt, 50-nél többféle emlősállatot, közel 100 madárfajt és 29 halfajt tartanak nyilván.
A köztársaság lakossága: 716 900 fő (2005), a városban lakók aránya 63,1% (2005), a népsűrűség 30,9 fő/km² (2005).
A 2002-es népszámlálás részletes adatai:
Lakosság: 727 979 fő
Városi: 459 687 (63,1%)
Falusi: 268 292 (36,9%)
Férfi: 338 485 (46,5%)
Nő: 389 494 (53,5%)
Az átlagéletkor: 36,7 év. (A férfiaké 34, a nőké 39 év)
Háztartások száma: 263 382 (717 938 fővel)
városi: 173 246 (455 006 fővel)
falusi: 90 136 (262 932 fővel)
(A 2002-es népszámlálási adatok szerint, ezer főben):
oroszok (47,5%) – 345,5
marik (42,9%) – 312,2
tatárok (6,0%) – 43,4
csuvasok (1,0%) – 7,4
(A többi nemzetiség 1000 fő alatt.)
Joskar-Ola és Volzsszk városok lakóinak többsége orosz, és itt koncentrálódik a tatár népesség jelentős része is. A nyugati területek és Joskar-Ola környékének falvaiban szintén zömmel oroszok élnek. A többi terület vidéki településein a marik vannak többségben. A Hegyi mari járás falvait főként hegyi marik lakják, akiknek nyelve eltér a mezei marik nyelvétől. A Zvenyigovói járásban néhány csuvas falu is található.
A mariknak nem volt saját területük az 1917-es orosz forradalom előtt. A népnek 1989-ben 51,7%-a élt a Mari Köztársaságon kívül, ebből 17,5% Baskíria területén, 4% Oroszországon kívül valamelyik másik volt szovjet tagállamban.
Joskar-Ola történelmi központja. Látkép a Malaja Koksaga folyón kialakított víztározóval
Mariföldön (a 2010. évi népszámláláskor) 4 város, 15 városi jellegű település és 1597 falusi település található, az utóbbiak közül azonban 72 lakatlan. A városi jellegű települések száma 1987-ben még 20 volt, a Szovjetunió megszűnése óta azonban sokuk elvesztette e címét és faluvá alakult, Oroszország más területeihez hasonlóan.
A 2010. évi népszámlálás adatai szerint Mariföldön 63% a városi (városokban vagy városi jellegű településeken élő) népesség aránya. Csupán három falu népessége haladja meg a háromezer főt, melyek együttesen a köztársaság lakosainak 2%-a számára nyújtanak otthont. A településhálózat döntő részét azonban a legfeljebb néhány száz lakosú aprófalvak alkotják.
Mariföld városai a következők (2010. évi népességükkel):
Joskar-Ola, Йoшkap-Oлa (248 782)
Volzsszk, Boлжck (55 659)
Kozmogyemjanszk, KoзbMoдeMbяHck (21 257)
Zvenyigovo, ЗBeHиroBo (11 946)
A városi jellegű települések:
Medvegyevo, MeдBeдeBo (16 841)
Szovjetszkij, CoBeTckий (10 664)
Novij Torjal, HoBый Topъял (6635)
A helyi parlamentnek 52 képviselője van. A 2004. október 10-én megtartott parlamenti választásokon a legtöbb képviselői helyet az Egységes Oroszország Pártja szerezte meg. A helyi parlamentben az alábbi frakciók működnek:
Egységes Oroszország Párt: 31 fő
Kommunista Párt: 6 fő
Igazságos Oroszország – Nyugdíjasok Oroszországi Pártja: 4 fő
Liberális Demokrata Párt: 2 fő
A Mari Köztársaság élén 2011. júniusig az elnök, azt követően a köztársaság vezetője (glava) áll.[1]
Leonyid Igorevics Markelov – 2001. januártól 2017. április 6-ig.
Jogász, ezredes, a filozófiai tudományok doktora. A szovjet honvédelmi minisztérium Katonai Főiskoláján szerzett jogi diplomát 1986-ban, attól kezdve a Mari ASZSZK katonai ügyészségén teljesített szolgálatot. 1992-ben leszerelt, ügyvédként dolgozott. 1995-ben az Állami Duma képviselői közé választották. Az 1996-os elnökválasztáson még alulmaradt riválisával szemben, majd 2001. januárban lett a köztársaság elnöke. A 2004. december 19-i választáson a szavazatok 56,5%-ával, az Egységes Oroszország Párt támogatásával, majd később többször is újjáválasztották.
Alekszandr Alekszandrovics Jevsztyifejev – 2017. április 6-tól 2022. május 10-ig. Hivatali idejének lejárta előtt saját kérésére – több regionális vezetővel egyidőben – felmentették.
Jurij Viktorovics Zajcev – 2022. május 10-től Putyin elnök által megbízott kormányzó. Megbízatása a szeptemberben esedékes kormányzói választásig szól.[2]
Mariföld (a 2010. évi népszámláláskor) közigazgatási szempontból 14 járásra oszlik, a 4 város közül pedig 3 (Joskar-Ola, Kozmogyemjanszk és Volzsszk köztársasági alárendeltségű, melyek így nem tartoznak egyik járáshoz sem. Joskar-Olához mintegy tízezer főnyi népességű falusi terület is be van osztva, mely szintén nem része egyik járásnak sem.
Az önkormányzatok területi beosztása megegyezik a közigazgatási felosztással. A 14 járás mindegyikében járási önkormányzat működik, míg a köztársasági alárendeltségű városok (Joskar-Ola a hozzá beosztott területtel együtt) a járásoktól független városi körzetet alkotnak, melyeknek egyszintű önkormányzata van, egyszerre gyakorolják a járási és a községi önkormányzati hatásköröket. A járási önkormányzatokhoz összesen 16 városi község – ezek székhelye egy város vagy városi jellegű település – és 116 falusi község tartozik.
A járások és székhelyeik[szerkesztés]
Hegyi mari járás, ГopHoMapийckий paйoH – Kozmogyemjanszk
Jurinói járás, ЮpиHckий paйoH – Jurino
Kilemari járás, KилeMapckий paйoH – Kilemari
Kuzsenyeri járás, KyжeHepckий paйoH – Kuzsenyer
Mari-tureki járás, Mapи-Typekckий paйoH – Mari-Turek
Medvegyevói járás, MeдBeдeBckий paйoH – Medvegyevo
Morki járás, MopkиHckий paйoH – Morki
Novij Torjal-i járás, HoBoTopъялbckий paйoH – Novij Torjal
Orsankai járás, OpшaHckий paйoH – Orsanka
Paranygai járás, ПapaHbrиHckий paйoH – Paranyga
Szernuri járás, CepHypckий paйoH – Szernur
Szovjetszkiji járás, CoBeTckий paйoH – Szovjetszkij
Volzsszki járás, Boлжckий paйoH – Volzsszk
Zvenyigovói járás, ЗBeHиroBckий paйoH – Zvenyigovo
↑ RIA Novosztyi 2011-03-03.
↑ Дaл пяTb (kommersant.ru, 2022-05-11)
A Wikimédia Commons tartalmaz Mariföld témájú médiaállományokat.
A 2010. évi összoroszországi népszámlálás eredményei
Mariföld kormányának hivatalos honlapja Archiválva 2008. október 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
Mariföld parlamentjének hivatalos honlapja
Mariföldi idegenforgalmi tájékoztató a természetvédelmi területről
A Csebokszári-víztározó környezeti ártalmairól
Adigeföld ·  Altaj köztársaság ·  Baskíria ·  Burjátföld ·  Csecsenföld ·  Csuvasföld ·  Dagesztán ·  Észak-Oszétia ·  Hakaszföld ·  Ingusföld ·  Jakutföld ·  Kabard- és Balkárföld ·  Kalmükföld ·  Karacsáj- és Cserkeszföld ·  Karélia ·  Komiföld ·  Mariföld ·  Mordvinföld ·  Tatárföld ·  Tuva ·  Udmurtföld
Altaji ·  Bajkálontúli ·  Habarovszki ·  Kamcsatkai ·  Krasznodari ·  Krasznojarszki ·  Permi ·  Sztavropoli ·  Tengermelléki
Amuri ·  Arhangelszki ·  Asztraháni ·  Belgorodi ·  Brjanszki ·  Cseljabinszki ·  Irkutszki ·  Ivanovói ·  Jaroszlavli ·  Kalinyingrádi ·  Kalugai ·  Kemerovói ·  Kirovi ·  Kosztromai ·  Kurgani ·  Kurszki ·  Leningrádi ·  Lipecki ·  Magadani ·  Moszkvai ·  Murmanszki ·  Novgorodi ·  Novoszibirszki ·  Nyizsnyij Novgorod-i ·  Omszki ·  Orenburgi ·  Orjoli ·  Penzai ·  Pszkovi ·  Rjazanyi ·  Rosztovi ·  Szahalini ·  Szamarai ·  Szaratovi ·  Szmolenszki ·  Szverdlovszki ·  Tambovi ·  Tomszki ·  Tulai ·  Tveri ·  Tyumenyi ·  Uljanovszki ·  Vlagyimiri ·  Volgográdi ·  Vologdai ·  Voronyezsi
Moszkva ·  Szentpétervár ·  Szevasztopol[1]
Csukcsföld ·  Hanti- és Manysiföld ·  Jamali Nyenyecföld ·  Nyenyecföld
Déli ·  Észak-kaukázusi ·  Északnyugati ·  Központi ·  Szibériai ·  Távol-keleti ·  Uráli ·  Volgamenti
↑ Hovatartozása jelenleg vitatott. Ukrajna és a világ országainak többsége (köztük Magyarország) nem ismeri el a Krím Oroszországhoz való csatlakozásának legitimitását.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Mariföld&oldid=24923720”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 12., 19:17
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.