hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu bh hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id hu fr en hu hu hu hu hu hu nds hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Szaraszvati (Dévanágari írással: सरस्वती) hindu istennő, Brahma hitvese. A tudás istennője, nem csak a tudományé, a művészeteké is. A tanulás, művészetek, tudományok, kézművesség pártfogója, különösen az irodalom, a költészet és a zene istenségének tartják. Ő a beszéd istennője is, amelyen keresztül a tudást ki lehet fejezni. Imádóját intelligenciával, bölcsességgel és jó emlékezettel áldja meg. A tudósok, a diákok és a művészek imádandó istensége. Őt tekintik a szanszkrit nyelv és írás létrehozójának, a védák anyjának.[1]
A Wikimédia Commons tartalmaz Szaraszvati témájú médiaállományokat.
Szaraszvati szobor a 9. századból
Szaraszvati a Vaszant Pancsami ünnepen
Tridévi a Navarártin. Szaraszvati jobbról, vinárral, a lanthoz hasonló hangszerrel a kezében
4 Szaraszvati és Brahma
Szaraszvati gyönyörű hölgy, akinek a színe a tejfehér, és általában fehér ruhában vagy arannyal hímzett száriban látható. A különböző ábrázolások páván, hattyún vagy lótuszvirágon ülve jelenítik meg. Kettő vagy négy karja van, s kezeiben különböző tárgyakat, például lótuszvirágot, könyvet (pálmaleveleket), imafüzért (aksamála), elefánthajtó botot, lótuszt, kereket, hurkot, nektárral telt kelyhet, buzogányt és kagylókürtöt tart. Gyakran láthatjuk húros hangszerén, a vínán játszva is.[2]
A szaraszvati szó jelentése: szara=„lényeg” szva=„az ember énje”. Megszemélyesítve: Aki a lényeget adja az ember énjéhez.[1] Más megközelítésben: szarasz = „folyékony”, vati = „könnyű, könnyen áramló energia”. A Rigvéda szerint India három szent folyója közül az egyiknek, a Szaraszvatinak megszemélyesítője.[3]
A hindu istennőket nemcsak nevükön, hanem tulajdonságukból kialakult címükön is szólítják. Szaraszvati ilyen nevei például a Szárada (az esszencia adományozója), a Vágísvari (a beszéd úrnője), vagy a Bráhmi (Brahma felesége), és Mahávidja (a legfelsőbb tudás).
Brahma a trimúrti (legfőbb isteni hármas) teremtő aspektusa. A teremtéshez tudás kell, ezért Brahma női oldala, saktija a tudás istennője Szaraszvati. Az összetartozás emberi megfelelője szerint a felesége.[1]
Vaszant Pancsami (Dévnágari:वसन्त पञ्चमी) más néven Szaraszvati-púdzsa
India keleti részén, Oriszában, Nyugat-Bengálban, Bihárban és Asszámban tartják, a Magha hónapban (január-február), pontos napja a hold állásától függ. A tavasz kezdetének napja. A hagyomány szerint a fesztivál során tanítják meg a gyermekeknek leírni az első szavakat. A legtöbb oktatási intézmény rendezvényt szervez az ünnepségre.[4]
Navarátri (Dévanágari: नवरात्री ;gudzsaráti: નવરાત્રી; bengáli: নৗরাতরী; asszámi:নৱৰাত্রি; pandzsábi: ਨਰਾਤੇ; kannada: ನವರಾತರೀ; kasmíri:نَورات / नवरात ;telugu: నవరాతరీ; tamil: நவராதரீ; malajálam: നവരാത്രി);
Hagyományosan tíznapos rendezvény a tridévi (Káli(Párvati), Laksmi, Szaraszvatiünnepe. Minden istennőt három napon át ünnepelnek. Az első három nap Káli ünnepe, a második három Laksmié, majd Szaraszvati következik.
Az első három nap (Káli napjai) a pusztítás felkelti a felelősség érzését, elindítva az emberekben a saját negatív késztetésük legyőzését. A második három nap (Laksmi napjai) a negatív érzések leküzdése után megkezdődhet a belső értékek megtalálása, önkontroll, tolerancia, szeretetérzés kiteljesedése.
Szaraszvati három napján a kereső elindul az önfelismerés útján. Ez azonban csak tanulással lehetséges, ehhez odaadás és befogadóképesség kell. Először át kell jutni a fejlődés első hat napján, ahhoz, hogy ezt a készséget fel lehessen szabadítani.[5]
↑ a b c Kozma András A hindu istenalakok szimbólumai, i. m. 79-86. old.
↑ Vanamali Gunturu Hinduizmus, i. m. 48-53. old.
↑ Rachel Storm Keleti mitológiák enciklopédiája, i. m. 155. old.
↑ about.com Hinduism Szaraszvati a tudomány és a művészetek istennője, i. m.
↑ Kozma András A hindu istenalakok szimbólumai, i. m. 85. old.
Kozma András: A hindu istenalakok szimbólumai. (hely nélkül): Saxum. 2001. ISBN 9639308307
Rachel Storm: Keleti mitológiák enciklopédiája. (hely nélkül): Glória. 2009. ISBN 9639283045
Az istennő és imádói. In Klaus K. Klostermaier: Bevezetés a Hinduizmusba. Budapest: Akkord. 2001. ISBN 9637803866
Vanamali Gunturu: Hinduizmus. (hely nélkül): Bioenergetic Kft. 2005. 48–53. o.
Világvallások. Szerk. Görföl Tibor–Máté-Tóth András. Budapest: Akadémia. 2009. ISBN 963-9569-76-3
Bráhmanizmus. In Helmut von Glasenapp: Az öt világvallás. 6. (hely nélkül): Gondolat-Tálentum. 49. o. ISBN 963-282-517-9
About.com Hinduism: Szaraszvati a tudomány és a művészetek istennője (angol nyelven). (Hozzáférés: 2012. november 10.)
Terebess Ázsia Lexikon: Szaraszvati (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2012. november 9.)
Glimpses of Divinity: Szaraszvati (angol nyelven). (Hozzáférés: 2012. november 9.)
India képzőművészete és építészete
Hinduizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szaraszvati_(istennő)&oldid=22559048”
Utoljára szerkesztve 2020. április 26., 11:53-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. április 26., 11:53
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.