hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hbs_lat en hu hu de hu hu hu hu en hu hu en en en en en hu en en de en de de de de de de de hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu nb de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
III. Albert brandenburgi választófejedelem – Wikipédia
III. Albert vagy Albert Achilles (Tangermünde, 1414. november 9. – Frankfurt am Main, 1486. március 11.) brandenburgi választófejedelem 1470-től haláláig.
1486. március 11. (71 évesen)[1]
Margaret of Baden (1446 – 1457. október 24.)[4]
Anna of Saxony, Electress of Brandenburg (1458. november 12. – 1486. március 11.)[4]
I. János brandenburgi választófejedelem
Ursula of Brandenburg, Duchess of Münsterberg-Oels
Elisabeth of Brandenburg, Duchess of Württemberg
Frederick I, Margrave of Brandenburg-Ansbach
Brandenburgi Borbála magyar királyné
Siegmund, Margrave of Bayreuth
Elisabeth of Bavaria, Electress of Brandenburg
I. Frigyes brandenburgi választófejedelem
Szent Sír Lovagrend tagja
III. Albert brandenburgi választófejedelem aláírása
A Wikimédia Commons tartalmaz III. Albert brandenburgi választófejedelem témájú médiaállományokat.
I. Frigyes brandenburgi választófejedelem és Bajorországi Erzsébet fiaként született Tangermündében 1414-ben. Lovagi neveltetést kapott Luxemburgi Zsigmond német király udvarában, ott kapta szépsége, erőssége, lovagi játékokban való ügyessége miatt az Akhilleuszhoz való hasonlítást. 1435-ben a Szentföldre zarándokolt, 1440-ben – édesapja halála után – az ansbachi területeket örökölte. Albert egyike volt annak a kevés fejedelemnek, akik a birodalmi gyűléseken az új, de gyengekezű III. Frigyes német-római császárt támogatták. Tette számítással volt magyarázható, ugyanis meg akarta kapni a frank hercegséget elnyerhesse. Célja nem teljesen valósult meg, mindössze János bátyja 1464-es halála után Brandenburg–Bayreuthot; választófejedelem bátyjától, Frigyestől szerződés útján a Hohenzollern család Frankföld hercegségi birtokait nyerte el.
1470-ben Frigyes lemondott a Brandenburgi Választófejedelemség éléről, így Albert öregkorára végül annak is az uralkodója lett. 1472-ben Pomerániával kapcsolatban fogalmazott meg – később sikertelen – jogi igényeket. I. Mátyás magyar királyunk és III. Frigyes császár Csehország ellenes háborújában Albert kezdetben a huszita Podjebrád György királyt támogatta. Tettéért 1466-ban II. Pál pápa kiátkozta a katolikus egyházból. 1470-re Albert megszüntette György támogatását, a pápa pedig felmentette az átok alól.
Albert 1473-ban adta ki az úgynevezett Dispositio Achillea-t, amelyben kimondta a mindenkori örökösödésre vonatkozólag Brandenburg feloszthatatlanságát, a frank birtokoknak pedig legfeljebb két részre való darabolását. 1474-ben – miután Brandenburgot János nevű fiára bízta – Merész Károly burgundiai herceg ellen vezette Frigyes császár seregeit, de sikereket nem ért el a háborúban. A választófejedelem pozitív személyként élt népe köztudatában, mert fényes udvartartása és háborúi ellenére nem hagyott adósságot utódaira, viszont halálakor a kincstár meg volt töltve pénzzel.
Albert 70 éves kora fölött járt már, amikor 1486 tavaszán Frankfurt am Mainban elhunyt. Utóda fia, János lett.
↑ a b Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2015. október 15.)
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. december 15.)
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. december 31.)
↑ a b p10880.htm#i108795, 2020. augusztus 7.
Bokor József (szerk.). Albrecht (9), A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
Poroszország és Brandenburg uralkodóinak listája
Németország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=III._Albert_brandenburgi_választófejedelem&oldid=25248386”
Utoljára szerkesztve 2022. szeptember 8., 17:02-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 8., 17:02
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.