hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu fr hu en hu fr hu fr hu eu hu hu hu hu hu en hu hu hu es hu tt hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu ca hu hu it hu hu hu it hu hu id it hu en hu hu en hu hu en hu hu tl hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu id hu hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu hu en fr hu hu hu it hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu id hu ms id hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu ceb hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a bakonyszücsi barlangról szól. Hasonló címmel lásd még: Odvas-kői-barlang (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Odvas-kői-barlang témájú médiaállományokat.
Az Odvas-kői-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bakony hegységben lévő Bakonyszücsön található. Régészeti leletek kerültek elő belőle. Turista útikalauzokban is szerepel a barlang.
A Bakony egyik népszerű turistalátványossága. A barlang az elhelyezkedése miatt nagyon ismert. A Gerence-völgyből induló és a Kőris-hegyen található Vajda Péter-kilátóhoz vezető piros sáv turistajelzést követve érhető el egy ösvény, ami a barlanghoz vezet. A másik lehetőség a Szarvad-árok alján haladó piros barlang jelzésű (Ω), közvetlenül a barlanghoz vezető út, de ennek utolsó, néhány 100 m-es része nagyon meredek. A Magas-Bakony Tájvédelmi Körzet természeti értékeit bemutató Boroszlán tanösvénynek mindkét út része.
A barlang nagy, 3,5 m magas és 7 m széles bejárattal, az Odvas-kő sziklája alatt nyílik. Szabadon látogatható. Triász kori dolomitban keletkezett keveredési korrózióval az egykor zárt üreg. Denevérek téli szálláshelyként használják belső fülkéjét.
1976-ban volt először Odvas-kői-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában Bakonybéli-zsiványbarlang (Kordos 1984), Bakonybéli zsiványbarlang (Bertalan 1976), Bakonybél-zsiványbarlang (Futó 2003), Betyárbarlang (Gál 1935), Betyár-barlang (Pápa 1943), Betyár barlang (Darnay-Dornyay 1957), Gerence-barlang (Bertalan 1938), Gerence barlang (Darnay-Dornyay 1957), Gerencebarlang (Kordos 1984), Odvaskő (Gál 1935), Odvaskő-barlang (Dudich 1932), Odvaskő barlang (Bertalan 1938), Odvas-kő-barlang (Eszterhás 1984), Odvaskőbarlang (Dornyay 1955), Odvaskői-barlang (Kadić 1939), Odvaskői barlang (Kadić 1941) és Odvas-kői sziklaüreg (Eszterhás 1984) neveken is.
Régen ismert barlang. Egy 1037-ben I. István magyar király által kiadott adománylevélben fel van tüntetve az Oduaskw név, amely az első, barlangra utaló földrajzi név írott dokumentuma Magyarországon. 1914-ben Laczkó Dezső végzett ásatást a barlangban. Az ásatást félbehagyta. Ez az első ásatás néhány cserépdarabot, csontszilánkokat és tüzelésnyomokat tárt fel. Eredménytelen próbaásatást végzett itt 1916-ban Hillebrand Jenő. 1926-ban Kadić Ottokár és Hatzky E. vizsgálták át és a barlangban barlangi medve fogat találtak. Az 1932-ben kiadott, Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke című könyvben, a Bakony hegység barlangjairól szóló részben szó van arról, hogy az Odvaskő-barlang a Gerence szurdokvölgyében helyezkedik el. Az ismertetés 1 irodalmi mű alapján lett írva.
A Turisták Lapja 1935. évi évfolyamában napvilágot látott, Gál László által írt publikációban az olvasható, hogy az Odvas-kő völgyének egyik hegyoldalában van egy olyan barlang, amelyben védelmet találhatott az időjárás viszontagságai ellen az ősember. A barlang újabban Betyárbarlang néven van emlegetve, de Odvaskő az igazi neve. Így nevezi a nép és I. István magyar király 1037-ből származó alapító oklevelében is ezen a néven van említve. Az Odvaskő az akkor alapított bakonybéli apátság birtokainak egyik határpontja volt. A barlangot nehéz volt megtalálni még a publikáció írása előtt néhány évvel is, mert nem a hegy lábánál és nem a hegy gerincének közelében helyezkedik el, hanem hegyoldalban, kb. kétharmad magasságnyira, valamint bejáratát eltakarja az előtte lévő kiemelkedés. Mostanában már jól látható ösvényen lehet eljutni a bejáratához. A barlang teteje kövirózsákkal és páfrányokkal borított hatalmas szikla, ahonnan a láthatárig gyönyörű a kilátás a mindent elborító, hatalmas erdőre. A turisták látogassák meg a barlangot, mert felejthetetlen élményben lesz részük.
Az 1937-ben megjelent és Szeghalmy Gyula által írt könyv szerint az odvas-kői barlang leletei azt igazolják, hogy a barlangot az újkőkorszakban és a bronzkorban lakta a barlangi ős. Bakonybéltől 1 órányi útra, a Gerence-patak szép szurdokvölgye felett emelkedik az Odvas-kő, amelynek dolomitfalába mélyedve sötétlik a hasonló nevű barlang bejárata. Ha tudományosan feltárnák az odvas-kői, cseszneki, bakonyszentlászlói, koloska-völgyi és dudari barlangokat, akkor azokban valószínűleg megtalálnák a moustérien kultúrájú, a solutréi kultúrájú és a magdaléni kultúrájú ember nyomait is.
Az 1939. évi Barlangvilágban megjelent és Kadić Ottokár által írt dolgozat szerint a Bükk hegységben lévő Szeleta-barlanghoz, Balla-barlanghoz, Herman Ottó-barlanghoz, Kecske-lyukhoz, Három-kúti-barlanghoz, Istállós-kői-barlanghoz, Büdös-pesthez és Puskaporosi-kőfülkéhez hasonló jelentőségűek a dunántúli barlangok, pl. a Bakony hegységben található Odvaskői-barlang. 1940-ben Bertalan Károly egyik kutatási célpontja volt. Pár jégkorszaki emlőscsont előkerülését eredményezte a Mottl Mária által a barlangban 1941. júliusban végzett ásatás. Az Országjárás 1942. évi évfolyamában meg lett említve, hogy a Kőris-hegy közelében található az Odvas-kői-barlang. A Bakony hegységben lévő legnagyobb barlang, amely egy dolomitba vágódott, nagyon tág és magas üreg. Nem messze van az Odvas-kői-barlangtól a Kőris-hegyi-ördöglik.
Az Odvas-kői-barlang bejáratának 1933-ban publikált fényképe
1951-ben Gábori Miklós próbaásatást végzett az Odvas-kői-barlangban. 1951 óta régészeti védelem alatt áll. Az 1955-ben megjelent, Bakony útikalauz című könyvben az Odvas-kői-barlang részletesen le van írva és a könyvben lévő térképen látható a barlang földrajzi elhelyezkedése. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá a 4400-as (Bakony) barlangkataszteri területen lévő, bakonyszücsi Odvas-kő nevű barlang. A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, 1976-ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bakonyban lévő barlang Odvas-kői-barlang néven. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 17 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal. Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bakony hegységben, Bakonyszücsön található barlang Odvas-kői-barlang néven.
Az 1976-ban befejezett, Bertalan Károly által írt Magyarország barlangleltára kéziratban az olvasható, hogy a Bakony ÉNy-i részén lévő, bakonyszücsi Odvaskő-barlang további nevei Bakonybéli zsiványbarlang, Betyárbarlang és Gerence-barlang. Bakonybéltől ÉÉNy-ra 4,2 km-re, Gerence-pusztától 800 m-re KÉK-re helyezkedik el. A Szarvad-árok kanyarjának jobb oldalán, 80 m magasan, 352 m tszf. magasságban van a tág bejárata. A barlang 31 m hosszú, 5 m magas és 10 m széles. Csarnokszerű sziklaüreg, amely fődolomitban jött létre. A kézirat barlangra vonatkozó része 7 irodalmi mű alapján lett írva. Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Odvas-kői-barlang a 4400-as barlangkataszteri területen (Bakony hegység és É-i előtere) helyezkedik el. A barlangnak 4413/1. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.
1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bakony hegységben lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang tudománytörténeti értéke miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bakony hegységben található Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve. Kárpát József, a Barlangtani Osztály munkatársa 1983-ban megszerkesztette a barlang részletes, 1:100 méretarányú térképét. Az 1984-ben publikált, Lista a Bakony barlangjairól című felsorolásban az Öreg-Bakonyban, a 4413-as barlangkataszteri területen, Bakonyszücsön elhelyezkedő Odvas-kői-barlang további nevei Odvas-kő-barlang, Betyár-barlang és Gerence-barlang. 4413/1 a barlangkataszteri száma. A karsztos barlang 31 m hosszú és 3 m magas. Az Odvas-kői-barlanggal egy rendszert alkot a régen külön barlangként leírt Odvas-kői sziklaüreg. 9 kiemelt jelentőségű, fokozottan védett barlang van a Bakonyban, amelyek közül egyik az Odvas-kői-barlang.
Az Odvas-kői-barlanghoz vezető ösvény
Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang Odvas-kő-barlang néven Betyárbarlang, Gerencebarlang és Bakonybéli-zsiványbarlang névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható az Északi-Bakony barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. 1999-ben történt a barlang átfogó természeti állapotfelvétele, amelyet Futó János készített. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint az Odvas-kői-barlang hossza 28,5 m és függőleges kiterjedése 7,2 m.
A 2005-ben napvilágot látott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint az Odvas-kői-barlang a Bakony hegységben található és fokozottan védett, 1951-ben pedig régészeti védelem alá helyezett természeti érték. Minden bizonnyal az első barlangi vonatkozású, 1037-ből származó helynév névadója. Bakonyszücs határában, 346 m tszf. magasságban van a bejárata. A bejáratához vezető út a Magas-Bakony Tájvédelmi Körzet természeti értékeit bemutató Boroszlán tanösvény része. Bejárata 7 m széles és 3,5 m magas. A majdnem 30 m hosszú barlang triász dolomitban keletkezett. Egyetlen, nagy teremből és néhány kisebb oldalágból áll. Két kürtővel nyílik a felszínre az inaktív forrásbarlang. Kitöltésében jégkorszaki emlőscsontokat találtak. Szabadon látogatható.
2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. 2013. augusztus 12-től a belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete szerint a Veszprém megyei, bakonyszücsi, 4413-1 barlangkataszteri számú és 7283 lelőhely-azonosítójú Odvas-kői-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint az Odvas-kői-barlang (Bakony hegység) fokozottan védett barlang.
Balázs Dénes: Szpeleográfiai terepszemle az Észak-Bakonyban. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1962. 5. füz. 76. old.
Bella Lajos: A magyar barlangkutatás az 1916. évben. Barlangkutatás, 1917. (5. köt.) 1. füz. 2. old.
Bertalan Károly – Szokolszky István: A Bakony barlangjai. Turisták Lapja, 1935. április. (47. évf. 4. sz.) 134. old.
Bertalan Károly: A Bakony-hegység barlangjai. Turisták Lapja, 1938. március. (50. évf. 3. sz.) 155. old. (A különlenyomata javított és bővített.)
Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 200. old.
Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 13. old.
Dornyay Béla: A Bakonyban. Turistaság és Alpinizmus, 1919. február. (9. évf. 8. sz.) 175. old.
Dornyay Béla: Bakony útikalauz. Budapest, Sport, 1955. (1. kiad.) 20–21., 126., 127., 157. old. és a 9. fényképtábla
Dornyay Béla (Darnay-Dornyay Béla): Bakony útikalauz. Budapest, Sport Kiadó, 1957. (Második, bővített kiadás.) 19–20. old.
Dudich Endre: Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke. (Függelék: Kisebb barlangjaink áttekintése.) Budapest, 1932. 169. old.
Eszterhás István: Lista a Bakony barlangjairól. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1984. (3. köt.) 17. old.
Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
Futó János: Odvas-kői-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 357–359. old. ISBN 963-9358-96-7
Gál László: A Gerence völgye. Turisták Lapja, 1935. (47. évf.) 124–125. old.
Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
Kadić Ottokár: A hazai barlangügy törvényes rendezése. Barlangvilág, 1939. (9. évf.) 4. füz. 88. old.
Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1940. évben. Barlangvilág, 1941. (11. köt.) 1–4. füz. 18. old.
Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1941. évben. Barlangvilág, 1942. (12. köt.) 1–2. füz. 25. old.
Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 45. old.
Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 10., 278., 303. old.
Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 341. old.
Németh Péter: A bakonyi barlangkutatások régészeti eredményei. Karszt és Barlang, 1965. 1. félév. 7–10. old.
Péchy-Horváth Rezső: Sok feltáratlan szépséget rejtegetnek Magyarország barlangjai. Barlangfürdőt terveznek Görömbölytapolcán? Országjárás, 1942. március 6. (3. [8.] évf. 11. [12.] sz.) 4. old.
Pintér Sándor: A belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről. Magyar Közlöny, 2013. 133. sz. (2013. augusztus 9.) 65484. old.
Szeghalmy Gyula: Dunántúli vármegyék. Budapest, 1937. 33., 37., 322. old.
Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
Vályi András: Magyar Országnak leírása. 1. köt. Buda, 1796. 16. old.
–: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 22. old.
–: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 16. old.
Barta Zoltán – Futó János – Galambos István – Moór Gyula: Magas-Bakony TK, Boroszlán tanösvény. Közép-dunántúli Természetvédelmi Igazgatóság, Veszprém, 1994. 23 old.
Dornyay Béla: Bakony. Budapest, 1927.
Sablon:Magyarország fokozottan védett barlangjai
Magyarország fokozottan védett barlangjai
Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja
Borókás-tebri 2. sz. víznyelőbarlang
Borókás-tebri 4. sz. víznyelőbarlang
Esztramosi Felső-táró 2. sz. ürege
Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang
Öreg-kői 1. sz. zsomboly
Rákóczi 1. sz. barlang
Rákóczi 2. sz. barlang
Rákóczi 3. sz. barlang
Upponyi 1. sz. kőfülke
Fokozottan védett barlangok voltak:
Öreg-kői 2. sz. zsomboly
Somssich-hegyi 2. sz. barlang
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Odvas-kői-barlang_(Bakonyszücs)&oldid=24859620”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 18., 02:11
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.