hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu nl hu hu hu hu hu hu hu fi fi hu hu en en nl hu hu hu en hu eu war hu hu hu fi hu pt hu hu sk vi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs cs hu hu hu en hu fr hu en hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu cs hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fi hu hu en pl pt hu hu hu hu de hu pt en hu hu de hu hu hu hu hu es hu hu hbs_lat hu hu hu de hu nl pt hu hu en es hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu sk hu en cs de hu hu hu hu hu hu en en nl hu hu cs hu en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is vi hu hu hu hu eu hu ms en hu id sk cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu eu hu hu ms id nl hu hu pt hu hu hu hu en hu hu hu pl en fr sl hu hu hu en hu hu fr en hu it hu en sk hu hu en hu hu hu cs hu cs cs eu hu es fr sv hu hu hu hu en hu hu hu id hu en hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu en hbs_lat hu fr cs hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en sk hu hu tl ca hu sk de hu hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu nl pl ceb hu hu hu hu hu en nb cs cs hu hu hu hu eo en hu hu hu cs hu jv hu hu hu hu hu hu sk eo ro hu en hu ga hu hu hu ms hu hu cs es hu hu en hu hu es hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu de hu ca hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 12.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus és a kereszténység
A buddhizmus és a hinduizmus
A buddhizmus és a dzsainizmus
A buddhizmus és a keleti vallások
A buddhizmus és a nyugati tudományok
A buddhizmus és a pszichológia
A buddhizmus és az evolúciós elmélet
A buddhizmus Magyarországon hivatalosan 1951 óta létezik egyházi formában, amikor Hetényi Ernő megalapította a Buddhista Missziót a németországi Árya Maitreya Mandala buddhista rend tagjaként, amely a mahájána irányzathoz tartozik. A legelső hazai buddhista közösséget azonban már az 1890-es években megalapították Máramarosszigeten, valamint Hollósy József buddhista menedéket vett és megírta a Buddhista Kátét (1893). Ezek alapján a dharma Magyarországon több mint száztíz éve jelent meg. 1933-ban Japánban bodhiszattvaként ismerték el Kőrösi Csoma Sándort. Itthon Hollósy Józsefet a második magyar bodhiszattvának tekintik.[1]
A hazai buddhizmusban számos irányzat képviselteti magát és mindegyik egy független intézmény saját "igazság-" és eszmerendszerrel. A különböző irányzatok egymást tolerálva és legtöbbször tisztelve élnek egymás mellett, de viszonylag kevés párbeszédet folytatnak.[2]
Magyarországon ezidáig hét sztúpát (emlékhelyet) adtak át hivatalosan: Budapesten 2, Budakeszin, Bükkmogyorósdon (Csernelyben), Zalaszántón, Tar községben és Becskén. A zalaszántó 36 méter magas és 24 méter széles Béke-sztúpa Európa legnagyobb buddhista-szentélye.[3]
Létezik már buddhista gimnázium (Dr Ámbédkar Iskola)[4][5] és főiskola (A Tan Kapuja Buddhista Főiskola)[6] is Magyarországon.
Magyarországon nehéz megbecsülni a gyakorló buddhisták és a buddhizmussal szimpatizálók számát, amelyet a különböző források 5 és 30 ezer közé helyeznek.[7][8][9]
3 14. dalai láma magyarországi látogatásai
5 Buddhista közösségek, szervezetek, iskolák
6 Neves magyar buddhista személyek
A Kőrösi Csoma által bejárt útvonal.
A magyarok ősi vallása a sámánizmus volt, de feltételezhető, hogy a vándorlásaik során kapcsolatba kerültek a buddhizmussal és egy részük e vallás követője volt.[10] A buddhizmus vallási toleranciája révén lehetőség volt a buddhizmus és sámánizmus egyidejű gyakorlására, ahogyan azt más, sámánizmust követő népek is tették, például a tibetiek és a mongolok. A 15. században egy Geleotti nevű humanista filozófus az inkvizíció elől menekülve Mátyás király udvarában lelt menedékre. Galeotti a történelmi Buddhát "indiai bölcsnek" nevezte és azt gondolta, hogy az ország fővárosát, Budát is Buddha után nevezték el. A magyarok őshazáját kereső Kőrösi Csoma Sándor Afganisztánon keresztül szeretett volna Indiába utazni, hogy Tibeten át eljuthasson egészen Mongóliába. Végül a nyugat-tibeti Ladakig jutott el. A zanglai nyingmapa kolostorban több mint egy évig dolgozott és számtalan tibeti nyelvű könyvet olvasott át. 1825 júniusától egy évet töltött a thetai, gelugpa rendhez tartozó phuktáli kolostorban, majd két évvel később a Szatledzs völgyében lévő Kanam kolostorban három évig tanulmányozta a tibeti buddhista kánont.[11] Szangye Püncog és Kunga Csöleg lámák segítségével elkészített egy Tibet történetét, földrajzát és irodalmát feldolgozó összeállítást, amelyből egy harmincezer szavas szójegyzék is összeállt. Kőrösi Csoma Sándor munkásságára Keleten legelőször Japánban figyeltek fel, amikor 1933. február 22-én a tokiói Taishyo Buddhista Egyetemen 500 vendég előtt felszentelték "A Nyugati Világ Bódhiszattvája” (Csoma Boszacu) néven.[12][13]
Az 1890-es évek végén jelent meg legelőször a buddhizmus a mai Magyarország területén, amikor Hollósy Simon festő testvére, Hollósy József menedéket vett és megírta a Buddhista Kátét (1893).
Mednyánszky László festő Feszty Árpád körképének tájvázlatain dolgozott Máramarosszigeten, ahol Hollósy József vezetésével kialakult egy buddhista kör, amelynek köszönhetően a buddhizmus tanításai mélyen megérintették Mednyánszkyt. Ennek hatására élete hátralevő részét a buddhizmus eszmerendszerének szentelte. Mednyánszky az első volt, aki a buddhista szellemiséget a művészetben a színek játékával és a témák kiválasztásával közvetítette a nyugatiak számára.[14]
Egy másik közösség Budapesten működött 1931 és 1935 között. Legfőbb egyénisége Vágó László pesti nagykereskedő és Boromissza Tibor, festőművész voltak. A pecsétjükön Buddha alakja látható egy székelykapu alatt, amelyet körbevesz egy „Magyar Buddhisták” felirat.[15] Gárdonyi Géza író is hitt a lélekvándorlásban és egy időben buddhista akart lenni.[16][17]
Magyarországon az első hivatalos buddhista közösség (szangha) 1951-ben alapult Hetényi Ernő révén, akit 1938-ban avattak fel Németországban. A magyarországi Buddhista Misszió megalakulásának tényleges dátuma 1952. február 18.[18] A német Árya Maitreya Mandala buddhista rend létrehozását Láma Anagárika Góvinda, német származású utazó, filozófus, festőművész, költő hirdette ki. A rend a buddhizmus mahájána irányzatához tartozik, rítusa a tibeti hagyományokat követi. Hetényi Ernő kapta a rend hármas számú diplomáját. 1956-ban Kelet-Európai Központtá nyilvánították a Buddhista Missziót, hogy előmozdítsák a buddhizmust a szomszédos országokban is. A misszió célja az volt, hogy részrehajlás nélkül képviseljék a különböző buddhista irányzatokat. Ennek érdekében hozták létre még ebben az évben a Kőrösi Csoma Sándor Nemzetközi Buddhológiai Intézetet Berlinben. Hetényi keleti útjai során járt Indiában, Mongóliában, a Burját Köztársaságban, Laoszban a helyi buddhista kolostorok vendégeként. Beavatást nyert tibeti és mongol nagylámáktól, és 1982-ben részesült Őszentsége a 14. Dalai Láma áldásában, akivel háromszor is találkozott.
1990-ben különböző okok miatt szétesett a Kőrösi Csoma Sándor Intézet, amelyet később a hazai buddhizmus két másik nagy alakja, Dobosy Antal és Takács László szervezett újjá. Ezután sorra alakultak a buddhista rendek, iskolák, a hirtelen jött szabadság azonban itt is bizonyos fokú felhígulást eredményezett. A tan könyvkiadása is átvette a könnyedebb, ám kevésbé alapos angolszász kézikönyveket, ugyanakkor Kőrösi Csoma Sándor munkáinak jó része még ma is lefordítatlan.
Kőrösi Csoma Sándor emléksztúpa Tar községben.
Magyarországon ezidáig hét sztúpát (emlékhelyet) építettek: Budapesten 2, Budakeszin, Bükkmogyorósdon (Csernelyben), Zalaszántón, Tar községben és Becskén. A három nyilvánosan megtekinthető sztúpa a zalaszántói (ez a legnagyobb; Zala megye), a tari és a (legújabb) becskei (e két utóbbi Nógrád megyében); a további négy közül pedig kettő Budapesten, egy Budakeszin, egy pedig Bükkmogyorósd mellett, Úszón található (Borsod-Abaúj-Zemplén megye).[19][20] A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Biri településen is található egy építmény, amely 2010-ben épült.[21]
Pilisszentlászlón található a Hoboji zen-templom,[22] Esztergom közelében az Eredeti Fény zen-templom,[23] Szombathelyen pedig a Mokusho zen-ház[24]
Budapest 15. kerületében található a Pu Ji Templom, amely a magyarországi kínai chanbuddhista egyház első temploma.[25]
A Dhammadípa kolostor Bajna község külterületén fekszik, egy keskeny völgyben, a Bajnát Epöllel összekötő kisforgalmú út mentén.[26]
14. dalai láma magyarországi látogatásai[szerkesztés]
A 14. dalai láma (Tendzin Gyaco) eddig hét alkalommal járt Magyarországon.[27] Legelőször 1982-ben, majd 1990-ben, 1992-ben, 1993-ban, 1996-ban, 2000-ben és 2010-ben.[28] Elsőként útban Rómába (II. János Pál pápához) az 1982. szeptember 26-ról 27-ére virradó éjszakát töltötte hazánkban, a Magyar Népköztársaság kormányának vendégházában, ahol a kormány részéről Marjai Józsefet, miniszterelnök helyettes fogadta. A repülőtéri váróban a mongol nagykövet mellett találkozott Hetényi Ernővel, a Magyarországi Buddhista Misszió alapító-vezetőjével.[29]
1990. április 25-30. között Tendzin Gyaco több magyar buddhista egyház meghívására Budapestre látogatott. Ittléte alatt Csenreszig beavatást adott a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetemen (ma: Budapesti Corvinus Egyetem), valamint a Szent István-bazilikában közös szertartáson vett részt Paskai László bíborossal, és a történelmi egyházak képviselőivel.[30]
1992. július 20-25. többek között a Csan Buddhista Egyház meghívására látogatott hazánkba. A Sportcsarnokban 4000 ember előtt tartott nyilvános előadást, a Közgazdaságtudományi Egyetemen pedig buddhista tanítást adott. Őszentsége ellátogatott Tarra, ahol felszentelte a Karma Ratna Dargye Ling Egyház Kőrösi Csoma Sándornak szentelt (a nagy magyar tudós halálának 150. évfordulójára készült) 13 méter magas sztúpáját.[31] Egy évvel később a tibeti láma fölszentelte a Bop Jon buddhista szerzetes jóvoltából Zalaszántón felépített 36 méter magas sztúpát, amely Európában a legnagyobb ilyen építmény volt.
1996. október 27-28-án a Budapest Klub meghívására újra hazánkba látogatott, és több humán politikus, vallási vezető, tudós és művész társaságában aláírta a Planetáris Tudat Kiáltványát.[32] Másnap az Építők Kongresszusi Központjában tartott nyilvános előadást.
2000. október 12-14. között a Közép-európai Egyetem és Tibetet Segítő Társaság meghívására érkezett hazánkba a 14. dalai láma. Ez alkalomból Őszentségét Orbán Viktor miniszterelnök is fogadta. Első nap az egyetemen tartott sajtótájékoztatót, majd magyarul megjelenő könyvét mutatta be a Libri Könyvpalotában. 13-án a Sportcsarnokban tartott előadást, másnap pedig ugyanott buddhista tanítást adott. 14-én délután Pannonhalmán a bencés apátságban találkozott Várszegi Asztrik főapáttal, és beszédet mondott a kolostor templomában.[33]
2010-ben több mint tízezer ember előtt tartott előadást a dalai láma a Sportarénában. Demszky Gábor akkori főpolgármester a budapesti városházán Budapest díszpolgárává avatta Őszentségét. A láma beszédében arról szólt, hogy a 21. század a dialógus évszázadává is válhat.[34]
2014. szeptember 22-én reggel 6 órakor indult az első adás a Buddha FM rádión.[35] Ez Magyarország első buddhista rádiója,[36] amelynek „alkotói a magyarországi buddhista közösségek, a Tan Kapuja Buddhista Egyház és Főiskola tagjai, tanítói, diákjai és az élet”.[37]
Részlet a rádió küldetésnyilatkozatából:
A szándékunk az, hogy olyan rádióadót hozzunk létre, amely a Buddha tanításait minél sokszínűbben, számtalan nézőpontból tárja a hallgatók elé. Ezzel a tettünkkel is a szenvedés megszüntetéséhez vezető nemes nyolcrétű ösvényt szeretnénk járni, különös figyelmet szentelve az ösvény egyik fontos tagjának, a helyes beszédnek.
Így a rádióban kerüljük a hazug beszédet, a rágalmazást, tartózkodunk a durva beszédtől és a haszontalan fecsegéstől. Nem állítunk féligazságokat, vagy hazugságokat pusztán azért, hogy szórakoztassunk. Nem terjesztünk pletykákat, nem festünk hamis képet, nem keltjük mások rossz hírét. Nem beszélünk sokat feleslegesen csak azért, hogy a hallgatóink ne érezzék egyedül magukat. Tudjuk, hogy a beszédnek következményei vannak, még ha nem is annyira nyilvánvalóak, mint a tetteké. Nem szeretnénk egyike lenni azoknak a médiaeszközöknek, amelyek figyelemelterelő, üresen szórakoztató, a médiazajt felhangosító műsorokat produkálnak. Arra törekszünk, hogy a rádióban elhangzó szavak, hangok és zenék bölcsességet, békét, egyensúlyt sugározzanak és utat mutassanak a szenvedés megszűnéséhez.[38]
Buddhista közösségek, szervezetek, iskolák[szerkesztés]
Hazai buddhista közösségek ábécé sorrendben:
A Tan Kapuja Buddhista Egyház (1991) – öt buddhista kisközösség összefogásaként: Átama – A Nyugati Tanítvány Nemes Tantrikus Köre, Magyarországi Nyingmapa Közösség, Kvanum Zen Iskola, TeKi KaGyü és a Mennyei Trón Öt Elem Rend
A Tan Kapuja Buddhista Főiskola (1991)[6]
Buddhista Vipassana Társaság – célja a Burmában élt Mahászi Szajádav által kidolgozott szatipatthána vipasszaná meditációs technika megismertetése Magyarországon.[39]
Gyémánt Út Buddhista Közösség – Láma Ole Nydahl nevével fémjelzett közösség[41]
Dharmaling Magyarország Tibeti Buddhista Közösség (1989) – Shenphen Rinpocse Láma nonszektariánus (rime) típusú megközelítést képviseli[42]
Kamala Buddhista Egyházközösség (2003)[43] – Samar Rinpocse
Khyenkong Karma Tharjay Buddhista Egyházközösség (2007)
Magyarországi Árya Maitreya Mandala Egyházközösség – Buddhista Misszió[44]
Magyarországi Dzogcsen Közösség (2012)[45]
Magyarországi Karma-Kagyüpa Buddhista Közösség, Karma Ratna Dargye Ling (1987)[46]
Magyarországi Nyingmapa Közösség (1991)
Mahá Maitrí Buddhista Közösség és Konzultációs Szolgálat – az ÁRYA MAITREYA MANDALA REND vonalát követi
Maitreya Buddhista Harcművész Szövetség Közhasznú Egyesület (1992)[47]
Mantra Magyarországi Buddhista Egyház – Nepáli-Bhutáni Buddhista Drukpa Kagyü közösséghez tartozik – a Dalai Láma tanításait tekintik mérvadónak.[48]
Szakja Tasi Csöling Buddhista Egyházközösség (1986)[49]
Szangye Menlai Gedün, A Gyógyító Buddha Közössége
Tibetet Segítő Társaság – Sambhala Tibet Központ (1994)[50]
Egy Csepp Szanhga Magyarország (2000)[51] – japán zen buddhizmus
Kvan Um Zen Magyarország (1989)[52] – koreai zen buddhizmus
Eredeti Fény Zen Közösség és Templom (2011)[53] – koreai zen buddhizmus
Magyarországi Kínai Chanbuddhista Egyház (2003) – kínai zen (csan) buddhizmus
Mokusho Zen Ház – Taiszendzsi Templom (2002) – japán zen buddhizmus
Tan Kapuja Zen Közösség (1992)[54] – koreai zen buddhizmus
Neves magyar buddhista személyek[szerkesztés]
Bővebben: Neves buddhisták listája
Ábel Anita[55] – színésznő, televíziós műsorvezető.
Bereczki Zoltán – színész, énekes, zenei producer
Csepregi Éva[56] – énekesnő, színésznő, a Neoton Família tagja.
Kulka János[57] – Kossuth-díjas és Jászai Mari-díjas magyar színművész, érdemes és kiváló művész.
Laár András[58] – humorista, költő, zeneszerző, színész, buddhista pap
Mednyánszky László[14] – festő
Steiner Kristóf[59] – újságíró, szinkrondramaturg, színész
Szinetár Dóra[60] – színésznő, énekesnő
Terebess Gábor író, műfordító, keramikus, könyvtervező, orientalista könyvkiadó.
A Tan Kapuja Buddhista Főiskola
↑ www.tkbe.hu - Hollósy József. [2016. március 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ www.terebess.hu - Kárpáty Ágnes: Buddhizmus Magyarországon
↑ www.turizmus.zalatermavolgye.hu - Buddhista sztúpa
↑ a b http://www.dzsajbhim.hu/
↑ Dr. Ámbédkar Iskola. www.ambedkar.hu. (Hozzáférés: 2016. június 1.)
↑ a b www.tkbf.hu
↑ Buddhizmus és Keleti bölcselet. Tarrdaniel.com. (Hozzáférés: 2016. november 25.)
↑ Feljövőben a buddhizmus: A nyugati irányzat. Buddhizmusma.com. (Hozzáférés: 2016. november 25.)
↑ Mireisz László A Tan Kapuja Buddhista Egyház vezetője beszélget.. Facebook. (Hozzáférés: 2017. szeptember 8.)
↑ www.keresztesattila.hu - A bölcsesség győkere az ősvallásokban
↑ www.nyest.hu - Az első magyar bodhiszattva, Kőrösi Csoma Sándorról
↑ www.buddha-tar.hu - A megvilágosult
↑ www.osmagyaregyhaz.hu - Kőrösi Csoma Sándor. [2013. november 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ a b www.tkbe.hu - Mednyánszki László. [2015. november 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ www.buddhapestujsag.blog.hu dr. Hetényi Ernő és a magyarországi buddhizmus hőskora. [2015. november 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ www.buddhapest.hu - Gárdonyi Géza - Lélekvándorlás
↑ www.tudasbazis.sulinet.hu - Gardonyi Géza és Eger
↑ www.tkbe.hu - dr Hetényi Ernő - Láma Dharmakirti Padmavadzsra. [2015. november 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ A korábbi hat sztúpa felsorolása. Gerlo.hu. [2012. augusztus 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 14.)
↑ Hír a hetedik sztúpáról. Buddhapest.hu. (Hozzáférés: 2015. október 14.)
↑ A biri sztúpa. www.sztupa-biri.hu. (Hozzáférés: 2015. október 14.)
↑ www.antalkiss.hupont.hu - Pilis - Visegrád
↑ www.wonkwangsa.net - Eredeti fény templom. [2015. május 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ www.mokushozenszombathely.hu - Bemutatkozás
↑ www.chanbuddhizmus.mindenkilapja.hu - Pu ji templom. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ www.dhammapada.hu - A kolostor helye
↑ Szeptemberben Magyarországra látogat a dalai láma. Alfahir, 2010. május 6. [2015. május 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
↑ Budapest díszpolgárává avatták a dalai lámát. Index, 2010. szeptember 18. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
↑ A buddhizmus Magyarországon. Gerlo.hu. [2012. augusztus 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
↑ 25 éve történt a magyarországi rendszerváltozás, 1990. április 27-május 3. - KRONOLÓGIA. MTVA.hu. [2015. május 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
↑ Őszentésge a Dalai Láma látogatása Budapesten. Tarr Dániel. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
↑ KIÁLTVÁNY A PLANETÁRIS TUDATRÓL. Bocs.hu. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
↑ Pannonhalma a magyar kultúrában. Korunk. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
↑ Bejött a pestieknek a láma kisfiús bája. Origo, 2010. szeptember 18. (Hozzáférés: 2015. május 22.)
↑ Buddhista rádió indul Pesten – BUDDHA FM. Librarius, 2014. szeptember 18. (Hozzáférés: 2015. április 18.)
↑ Buddhista rádió indul Pesten - Buddha FM. Hirkereso, 2014. szeptember 18. [2015. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. április 18.)
↑ Elindult a Buddha FM. Mindennapszamit, 2015. január 13. [2015. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. április 18.)
↑ Küldetésnyilatkozat. Buddhafm. (Hozzáférés: 2015. április 18.)
↑ www.kamala.hu. [2018. augusztus 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ Archivált másolat. [2014. december 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ www.zazen.hu. [2015. január 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 24.)
↑ www.borsonline.hu - Kézrátétellel gyógyítja a családját Ábel Anita - 2013.02.13.
↑ www.karpatinfo.net - Csepregi egyértelműen hisz benne, 09/03/2012. [2012. december 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 27.)
↑ www.hvg.hu - „Amíg nem lesz új kormánya Magyarországnak” - Kulka János-interjú - 2012. március
↑ www.laarandras.hu - Laár András és a buddhizmus
↑ - Steiner Kristóf: Mindent anyámról [részlet] - 2009. [2015. január 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 27.)
↑ www.stop.hu - Szinetár Dóra meglepő dolgot árult el - 2009. december 26.. [2014. december 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 27.)
Farkas Attila Márton. Buddhizmus Magyarországon – avagy az alternatív vallásosság egy típusának anatómiája, MTA PTI Etnoregionális Kutatóközpont munkafüzetek. MTA Politikai Tudományok Intézete, Etnoregionális Kutatóközpont (1998). ISBN 963 9098 59 0. Hozzáférés ideje: 2016. november 25.
Kárpáty Ágnes. Buddhizmus Magyarországon – avagy egy posztmodern szubkultúra múltja és jelene, MTA PTI Etnoregionális Kutatóközpont munkafüzetek. MTA Politikai Tudományok Intézete, Etnoregionális Kutatóközpont (2001). ISBN 963 9218 67 7. Hozzáférés ideje: 2016. november 25.
szerk.: Kalmár Csaba: Lángra lobbant a szikra (emlékkönyv a buddhizmus magyarországi meghonosítóiról). A Tan Kapuja (2004). ISBN 0129004154097
Mahá Padzsápatí Gótamí (nevelőanyja)
Helyek listája, ahol a Buddha megszállt
A lét három ismérve
A megvilágosodás négy szintje
Buddhista zsinatok (1., 2., 3., 4., 5., 6.)
A buddhizmus története Indiában
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus terjedése a selyemúton
Om mani padme hum
Elvonulás az esős évszakban
Tudat és Élet intézet
Buddhizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Buddhizmus_Magyarországon&oldid=24921907”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 12., 00:59
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.