fr nl hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu es hu en hu nl hu hu hu hu hu hu hu en es en fr hu hu hu fr en hu hu en hu hu ms hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu en en hu hu fr ru en de de ru ru en fr fr nl de de en hu en cs de hu de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en sv az ru sv bg en bn hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr de gd lt he hi hbs_lat hy id en es is it ja sv ka kk ta ko ku cs it lt lv en en ml ms mzn nl nb nb fr pa pl pms pnb ps pt ro ru en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv hu ta en th tr oc fy ur uz vi tr pl zh da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. június 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1941. január 4. (81 évesen)
a Francia Akadémia tagja (7. szék) (1914. február 12. – 1941. január 3.)
elnök (1922–1925, International Committee on Intellectual Cooperation)
American Academy of Arts and Sciences tiszteleti tagja
Honorary Doctorate from the National Autonomous University of Mexico (1924)
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
metafizika, episztemológia, nyelvfilozófia, matematikafilozófia
befolyásolta =Whitehead, Proust, Deleuze
Kant, Kierkegaard, Schopenhauer, Frege, Simmel, Spencer
Homo faber (a szerszámkészítő ember)
A Wikimédia Commons tartalmaz Henri Bergson témájú médiaállományokat.
Henri Louis Bergson (ejtsd: anri lui bergszon, Párizs, 1859. október 18. – Párizs, 1941. január 4.) francia filozófus.
6 Magyar nyelvű szakirodalom
Fogarasi Béla műfordító így ír Henri Bergson: Bevezetés a metafizikába című művében a filozófusról:„Parisban, 1859. október 18-án született, mint mondják, ír családból.”[3] 1868–1881-ig a Condorcet Líceumban, majd a École normale supérieure-ön végezte tanulmányait. Az Annales de Mathématiques 1877-ben írt pályamunkáját egész terjedelmében közölte, mintegy matematikai ismereteit díjazva ezzel. Doktori értekezését 1889-ben írta Données immédiates de la conscience címen.
Az oklevél megszerzése után különböző középiskolákban tanított filozófiát. „1899-től az École normale supérieure, 1901-től a Collège de France nagyhírű, tanítványok seregét vonzó filozófiaprofesszora volt. Tudományos munkája mellett az 1910-es években több diplomáciai küldetést teljesített; 1901-től volt az Académie des Sciences morales et politiques, 1914-től a Francia Akadémia tagja, az 1928-as irodalmi Nobel-díj kitüntetettje.”[4]
Filozófiáját híres könyveiben fejtette ki: Idő és szabadság (1889), Teremtő fejlődés (1907). A nevetés esztétikai oldalát bontja ki A nevetés (1900) című tanulmánya, mely a dráma- és prózairodalomra egyaránt nagy hatással volt. Pozitív metafizikát akart alkotni, amelynek egyetlen forrása a tapasztalás és az okoskodás lenne. Az élet csak egy magasabb rendű képességgel, az intuícióval fogható fel. A művész feladata, hogy az embereket szembeállítsa a mélyebb valósággal, amit az intuíció segítségével megismert – fejti ki esztétikai gondolataiban. Bergson időelmélete, az objektív és a szubjektív idő (durée, ’tartam’) megkülönböztetése (Tartam és egyidejűség, 1922) nagy hatást gyakorolt az irodalomra (lásd például Babits költészetét). Filozófiájának – amellyel a pozitivizmust támadta – központi gondolata a tudat idejének (a tartamnak) és az értelem idejének (a térbe vetített időnek) kettőssége. Az értelem szerepét csak a cselekvésben és a tudományos kutatásban ismerte el. A szellem területén az intuíciót tekintette a megismerés eszközének.
1914-ben lett a Francia Akadémia tagja, 1927-ben pedig Nobel-díjjal tüntették ki.
Bevezetés a metafizikába; ford. Fogarasi Béla; Politzer, Bp., 1910 (Modern könyvtár)
A nevetés. Tanulmány a komikum jelentéséről és négy lélektani értekezés; ford., bev. Dienes Valéria; Révai, Bp., 1913 (Világkönyvtár)
Tartam és egyidejűség. Hozzászólás Einstein elméletéhez; ford. Dienes Valéria; Pantheon, Bp., 1923 (A Pantheon Ismerettára)
Idő és szabadság. Tanulmány eszméletünk közvetlen adataiból; ford., bev., jegyz. Dienes Valéria; Franklin, Bp., 1925 (Filozófiai írók tára Ú. S.)
Metafizikai értekezések; ford., jegyz. Dienes Valéria; Franklin, Bp., 1925 (Filozófiai írók tára Ú. S.)
Teremtő fejlődés; ford., bev. Dienes Valéria; Akadémia, Bp., 1930 (Az Akadémia filozófiai könyvtára)
A nevetés; ford., bev., jegyz. Szávai Nándor; Gondolat, Bp., 1968 (Gondolkodók)
Idő és szabadság. Tanulmány eszméletünk közvetlen adatairól; ford., bev., jegyz. Dienes Valéria; Universum, Szeged, 1990 (Universum reprint)
A nevetés; bev., jegyz. Szegő Katalin, ford. Szávai Nándor; Kriterion, Bukarest, 1992 (Téka)
Az erkölcs és a vallás két forrása; ford. Dienes Valéria, szöveggond., utószó Szabó Ferenc; Szt. István Társulat, Bp., 2002 (Szent István könyvek)
A gondolkodás és a mozgó. Esszék és előadások; ford. Dékány András; L'Harmattan–SZTE Filozófia Tanszék, Bp.–Szeged, 2012 (Rezonőr)
↑ Henri Bergson: Bevezetés a metafizikába, Henri Bergson (előszó az íróról) Műfordító:Fogarasi Béla, Budapest, Athenaeum, Modern Könyvtár 9., 1910-ben indult sorozat (hozzáférés:2012.05.02.)
↑ Henri Bergson Archiválva 2010. június 10-i dátummal a Wayback Machine-ben idézet az MTA honlapjáról (hozzáférés:2012.05.02.)
René Gillouin: Henri Bergson filozófiája; ford. Farkas Zoltán; Franklin, Bp., 1914 (Kultúra és tudomány)
Deleuze, Gilles: A bergsoni filozófia (ford. John Éva), Atlantisz Könyvkiadó, Budapest, 2010, ISBN 9789639777101
Henri Bergson First published Tue May 18, 2004; substantive revision Tue Jul 12, 2011
The Nobel Prize in Literature 1927
A magyar Wikidézetben további idézetek találhatóak Henri Bergson témában.
ISNI: 0000 0001 2135 5394
1926: Deledda ·  1927: Bergson ·  1928: Undset ·  1929: Mann ·  1930: Lewis ·  1931: Karlfeldt ·  1932: Galsworthy ·  1933: Bunyin ·  1934: Pirandello ·  1936: O’Neill ·  1937: du Gard ·  1938: Buck ·  1939: Sillanpää ·  1944: Jensen ·  1945: G. Mistral ·  1946: Hesse ·  1947: Gide ·  1948: Eliot ·  1949: Faulkner ·  1950: Russell
Teljes lista ·  (1901–1925) ·  (1951–1975) ·  (1976–2000) ·  (2001–2025)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Henri_Bergson&oldid=23970064”
A Francia Akadémia tagjai
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. június 20., 07:11
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.