hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Országos Közegészségügyi Intézet – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 11.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a lap vagy szakasz tartalmában elavult, korszerűtlen, frissítésre szorul.
Frissítsd időszerű tartalommal, munkád végeztével pedig távolítsd el ezt a sablont!
Az Országos Közegészségügyi Intézet egy közegészségüggyel foglalkozó intézmény, 1927–1998 között működött, amikor rendeletileg, jogutódokkal megszűnt, majd 2017. április 1-jétől ismét ezen a néven működött tovább.[1]
Az Országos Közegészségügyi Intézet elnevezése 2018. október 1. napján Nemzeti Népegészségügyi Központra változott, egyidejűleg az Emberi Erőforrások Minisztériuma országos tisztifőorvosi feladatokért felelős helyettes államtitkára által irányított szervezeti egységek beolvadásos kiválással a Nemzeti Népegészségügyi Központba beolvadtak.[2]
3 Az intézet eredményei
4 Az intézet megszűnése
Az Országos Közegészségügyi Intézet felállításáról szóló 1925. évi XXXI. törvény elfogadását követően a Rockefeller Alapítvány segítségével jött létre. Az intézmény 1927. június 1-jén kezdte meg működését.
A törvény az Országos Közegészségügyi Intézet feladatkörét így határozta meg:
„Az Intézet feladata a közegészségügyi tudomány gyakorlati alkalmazásának előmozdítása, főleg a fertőző betegségek ellen irányuló védekezés irányítása, a közegészségügyi hatóságok támogatása és közreműködés a közegészségügyi személyzet, különösen a tisztiorvosi kar megfelelő kiképzésében.”
Az intézet a tudomány és a gyakorlat közötti kapocsként létesült, ahol az orvostudomány elméleti ismereteit az élet által felvetett gyakorlati kérdésekhez igazítják.
Megindították a tisztiorvos képzést, a védőnő- és községi ápolónőképzést, sőt a községi orvosok továbbképzését.
Az intézet a vizek, az élelmiszerek kémiai és bakteriológiai vizsgálata, a gyógyszerek törzskönyvezése mellett hatósági, igazgatási funkciót is ellátott.
Kiemelt feladata volt a fertőző betegségek elleni küzdelem irányítása. A betegségek gyors és megbízható felismerése céljából létrehozták a korszerű járványügyi megfigyelő szolgálatot, az OKI irányításával működő fiókállomások hálózatát.
Biztosította a különböző oltóanyagok (elsősorban a hastífusz, a kiütéses tífusz, a BCG, diftéria és az influenza védőoltások) termelését és megszervezték a védőoltások széles körű bevezetését.
Az intézet irányította a népegészségügy körébe tartozó közegészségügyi, járványügyi, egészségvédelmi, az anya- és csecsemővédelmi, társadalom-egészségügyi feladatokat, a tüdő- és nemi betegségek elleni küzdelmet.
A falusi lakosság egészségi állapotának javítása érdekében az 1930-as években kiépítették a Zöldkeresztes Hálózatot. Az egészséges ivóvízellátás érdekében mintegy 20 ezer kutat létesítettek.
Az Országos Közegészségügyi Intézetben felhalmozott tapasztalatokra alapozva kezdték el működésüket az 1949-1957 között létrehozott új higiénés országos intézetek (Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézet, Országos Munka és Üzemegészségügyi Intézet).
Az 1960–1970-es években az intézet kellő időben reagált a civilizációs, urbanizációs és kemizációs ártalmak okozta közegészségügyi problémákra. Az ártalmak kimutatása, kutatása, hatásuk értékelése, monitorozásuk, határértékekkel való szabályozásuk, a megelőző intézkedések kidolgozása fűződött nevükhöz.
Az 1998-ban hatályba lépett kormányrendelet két jogutód létrehozásával szüntette meg az intézetet: Országos Epidemiológiai Központ és Országos Környezetegészségügyi Intézet.[3]
Ma is az országos intézetek jelentik azt a bázist, amellyel a Népegészségügyi program szakirányú célkitűzései elérhetők és a nemzetközi kötelezettségeink teljesíthetők.
↑ 385/2016. (XII. 2.) Korm. rendeletnek a 62/2018. (IX. 10.) Korm. rendelet 36. §-a által kiegészített 17/A. §-a
↑ A magasabb szerv az Országos Közegészségügyi Központ (OKK), amely integrálta az alábbi országos intézeteket: Országos Környezetegészségügyi Intézet (OKI), Országos Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Igazgatóság (OSSKI), Országos Kémiai Biztonsági Intézet (OKBI Archiválva 2016. január 10-i dátummal a Wayback Machine-ben)
Dr. Pápay Dénes – Dr. Erdős Gyula - Dr. Szlobodnyik Judit (szerk.): A „Johan Béla” Országos Közegészségügyi Intézet 70 éves működése – 1927–1997 – jubileumi évkönyv, OKI Budapest, 1998 HU ISSN 1216-5565
Az Országos Epidemiológiai Központ honlapja
Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat internetes portálja
Dr. Falus Ferenc, országos tiszti főorvos megnyitó beszéde: 80 éve kezdte meg munkáját az Országos Közegészségügyi Intézet
Dr. Kertai Pál – Dr. Lun Katalin: 250 éves a magyar tisztiorvosi szolgálat
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Országos_Közegészségügyi_Intézet&oldid=24464312”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 11., 21:51
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.