hu hu hu hu hu hu hu en de en hu hu hu fr hu nb hu ceb hu hu oc pt hu hu en hu ro hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu en fr en en hu en hu hu hu hu hu fr hu de ca en fr en en hu hu en hu en hu hu en hu en hu en fr en en hu hu ca hu la hu ca hu la en oc en en hu la hu sv hu la hu fr en fr en en hu hbs_lat hu ceb hu ceb hu en en oc en hu hu hu war hu ro hu sv hu de hu ceb hu hu en cs de hu hu en cs de hu fr hu en cs de hu fr hu en cs de en fr hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu fr ru ar de en ru hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz en ku ru bg br ca hbs_lat da de fr el eo es et eu fa fi fr fy lt he hbs_lat id it ja ka ko ku cs it lt en mr nl nb fr pl pt ro ru hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv hu th ceb tr fy ur vi pl zh da zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Licinius római császár – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
308. november 11. – 324. július 3.
A Wikimédia Commons tartalmaz Licinius témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk a római császárról szól. Hasonló címmel lásd még: Licinius.
Flavius Galerius Valerius Licinianus Licinius, általánosan elterjedt néven Licinius császár (Moesia Superior, 263 – Thessalonica, 325) 308-tól 324-ig római császár.
Moesia Superiorban született, paraszti származasú volt. 297-ben Galerius-szal együtt vett részt a Perzsia elleni hadjáratban. Severus római császár halála után, 308. november 11-én Galerius a Carnuntumban tartott megbeszélésen elérte, hogy a nyugati részek augustusává nevezzék ki Liciniust. Licinius ezzel a ranggal együtt megkapta az Illyricum, Thrákia és Pannónia provinciák közvetlen parancsnokságát is. A Carnuntumban meghozott döntésekkel azonban mind Constantinus, mind pedig Maximinus Daia elégedetlenek voltak, és csakhamar ők is augustussá kiáltották ki saját magukat, amit Galerius végül 310-ben el is ismert.
Galerius 311 májusában bekövetkezett halála után Licinius és Maximinus Daia felosztották egymás között Galerius egykori birodalomrészét úgy, hogy a Boszporusz és a Hellészpontosz vonala volt a határ területeik között.
A negyedik társuralkodó, Maxentius legyőzése után azonban I. Constantinus és Licinius szövetségre léptek és a szövetség megerősítése érdekében Licinius 313 márciusában Mediolanumban feleségül vette Flavia Julia Constantiát, I. Constantinus féltestvérét, és ekkor adták ki Constantinusszal közösen az úgynevezett Milánói ediktumot, ami újra engedélyezte a birodalomban a keresztények számára a szabad vallásgyakorlást.
A kialakuló szövetséget látva Maximinus Daia betört Licinius területeire, de 313. április 30-án Licinius döntő győzelmet aratott felette tzirralumi csatamezőn. Ezután a győzelem után Licinius saját magát a keleti részek császárává nyilvánította, Constantinus pedig megkapta a birodalom nyugati részeit.
314-ben azonban kitört a polgárháború Licinius és Constantinus között is. Az október 8-án Pannoniában lezajlott cibalea-i csatában , majd két évvel később Thrákiában a mardiai csatában is Constantinus került fölénybe. Ezután a két császár újra békét kötött egymással.
324-ben Constantinus társcsászára előrehaladott korára és népszerűtlen kicsapongásaira hivatkozva újra háborút indított Licinius ellen, és 324. július 3-án le is győzte Licinius csapatait az hadrianopolisi csatában körülzárva Liciniust Byzantiumban. Crispus, Constantinus legidősebb fia és egyben a nyugati birodalomrész ceasarja szintén győzelmet aratott Licinius flottája felett a hellészpontoszi csatában, ezzel arra kényszerítve Liciniust, hogy Bithyniába vonuljon vissza. Itt sikerült őt végleg legyőzni 324. szeptember 18-án Khalkédón mellett, a chrysopoliszi csatában, ami után Licinius végleg lemondott. Thessalonicában egyfajta házi őrizetbe került, egy évvel később összeesküvés vádjával őt és egykori társuralkodóját, Sextus Martinianust is kivégeztette Constantinus, megszegve ezzel saját, fél évvel korábbi ígéretét.
↑ 308 – 311 a Nyugatrómai Birodalom augustusa, keleten Galerius a társuralkodója; 311 – 313 a Nyugatrómai Birodalom augustusa, Maximinus Daia a társuralkodója; 313 – 324 a Keletrómai Birodalom augustusa, nyugaton I. Constantinus a társuralkodója
De Imperatoribus Romanis weboldal: Licinius
Socrates Scholasticus beszámolója Licinius haláláról
Maxentius és Romulus (Róma)
Volusianus és Rufinus (Africa/Italia)
Crispus és II. Constantinus (nyugat)
A Wikimédia Commons tartalmaz Licinius római császár témájú médiaállományokat.
A Római Birodalom és a Keletrómai Birodalom, Bizánc uralkodói
Principatus, i. e. 27 – i. sz. 235
Augustus  ·  Tiberius  ·  Caligula  ·  Claudius  ·  Nero  ·  Galba  ·  Otho  ·  Vitellius  ·  Vespasianus  ·  Titus  ·  Domitianus  ·  Nerva  ·  Traianus  ·  Hadrianus  ·  Antoninus Pius  ·  Marcus Aurelius  ·  Lucius Verus  ·  Commodus  ·  Pertinax  ·  Didius Iulianus  ·  Clodius Albinus  ·  Septimius Severus  ·  Caracalla  ·  Geta  ·  Macrinus  ·  Diadumenianus  ·  Elagabalus (Heliogabalus)  ·  Severus Alexander
Válság kora, 235 – 284
Maximinus Thrax  ·  I. Gordianus  ·  II. Gordianus  ·  Pupienus  ·  Balbinus  ·  III. Gordianus  ·  I. Philippus Arabs  ·  II. Philippus  ·  Decius  ·  Priscus  ·  Herennius Etruscus  ·  Hostilianus  ·  Trebonianus Gallus  ·  Volusianus  ·  Aemilianus  ·  I. Valerianus  ·  Gallienus  ·  Saloninus  ·  I. Macrianus  ·  II. Macrianus  ·  Mussius Aemilianus  ·  Aureolus  ·  II. Claudius Gothicus  ·  Quintillus  ·  Aurelianus  ·  Tacitus  ·  Florianus  ·  Probus  ·  Carus  ·  Carinus  ·  Numerianus
Dominatus, 284 – 395
Diocletianus  ·  Maximianus  ·  Lucius Domitius Domitianus  ·  I. Constantius Chlorus  ·  Galerius  ·  Severus  ·  Maxentius  ·  Maximinus Daia  ·  Licinius  ·  Valerius Valens  ·  Sextus Martinianus  ·  I. Constantinus ·  II. Constantinus  ·  I. Constans  ·  Magnentius  ·  II. Constantius  ·  Claudius Silvanus  ·  Vetranio  ·  Iulianus  ·  Iovianus  ·  Procopius  ·  I. Valentinianus  ·  Valens  ·  Gratianus  ·  II. Valentinianus  ·  Eugenius  ·  I. Theodosius
Nyugatrómai Birodalom, 395 – 480
Honorius  ·  Victor  ·  Iovinus  ·  III. Constantius  ·  Ioannes  ·  III. Valentinianus  ·  Petronius Maximus  ·  Avitus  ·  Maiorianus  ·  Libius Severus  ·  Anthemius  ·  Olybrius  ·  Glycerius  ·  Iulius Nepos  ·  Romulus Augustus
Keletrómai Birodalom és Bizánc 395 – 1453
Arcadius  ·  II. Theodosius  ·  Marcianus  ·  I.  León  ·  II. León  ·  Zénón  ·  Basziliszkosz  ·  I. Anasztasziosz  ·  I. Iusztinosz  ·  I. Iusztinianosz  ·  II. Iusztinosz  ·  II. Tiberiosz  ·  Maurikiosz  ·  Phókasz  ·  Hérakleiosz  ·  III. Kónsztantinosz  ·  Hérakleónasz  ·  II. Kónsztasz  ·  IV. Kónsztantinosz  ·  II. Iusztinianosz  ·  Leontiosz  ·  III. Tiberiosz  ·  Philippikosz  ·  II. Anasztasziosz  ·  III. Theodosziosz  ·  III. León  ·  V. Kónsztantinosz  ·  Artabaszdosz  ·  IV. León  ·  VI. Kónsztantinosz  ·  Eiréné  ·  I. Niképhorosz  ·  Sztauriakosz  ·  I. Mikhaél  ·  V. León  ·  II. Mikhaél  ·  Theophilosz  ·  III. Mikhaél  ·  I. Baszileiosz  ·  VI. León  ·  III. Alexandrosz  ·  VII. Kónsztantinosz  ·  II. Rómanosz  ·  II. Niképhorosz  ·  I. Ióannész  ·  II. Baszileiosz  ·  VIII. Kónsztantinosz  ·  III. Rómanosz  ·  IV. Mikhaél ·  V. Mikhaél  ·  IX. Kónsztantinosz  ·  Zóé  ·  Theodóra  ·  VI. Mikhaél  ·  I. Iszaakiosz  ·  X. Kónsztantinosz  ·  IV. Rómanosz  ·  VII. Mikhaél  ·  III. Niképhorosz  ·  I. Alexiosz  ·  II. Ióannész  ·  I. Manuél  ·  II. Alexiosz  ·  I. Andronikosz  ·  II. Iszaakiosz  ·  III. Alexiosz  ·  IV. Alexiosz  ·  V. Alexiosz  ·  I. Theodórosz  ·  III. Ióannész  ·  II. Theodórosz  ·  IV. Ióannész  ·  VIII. Mikhaél  ·  II. Andronikosz  ·  IX. Mikhaél  ·  III. Andronikosz  ·  V. Ióannész  ·  VI. Ióannész  ·  I. Matthaiosz  ·  IV. Andronikosz  ·  VII. Ióannész  ·  II. Manuél  ·  V. Andronikosz  ·  VIII. Ióannész  ·  XI. Kónsztantinosz
ISNI: 0000 0004 4941 9603
Az ókori Róma portálja
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Licinius_római_császár&oldid=24042567”
Consulok a 4. században
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 18., 12:53
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.