hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu de hu hu ku hu en hu en ca hu ca hu hu en en en sq hu pl ca pt fr sv de cs tr en en hu es id en hu hu pl de hu it hu uz cs en en pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu oc hu et hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu en fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr hu hu hu fr fr fr en fr fr fr fr fr fr fr hu fr fr fr fr fr nl fr fr fr it fr fr de hu da oc fr oc fr oc fr fr fr fr en fr ca en hu hu ms de hu hu sk sk sk de hu et hy en hu hu fr fr es en en en fr fr fr en en fr fr hu en de ru en ru ru en ru ru fr hu en en hu hu hu en en en en sv en en en en de en en hu hu fr be en hbs_lat en en en pt en de en ko en en en ja en en en en en en en en en en en hu en sv fr de fr fr sv fr de fr sv en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu fr ru ru en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar arz en az ku uz ru sv bg bn br ca mhr id mzn tt hbs_lat es vi cy da de fr el eo es et eu fa fi fr da de hu lt he hbs_lat hy hy id fr es is it ja ka kk ko ku cs it lb fr lt lv en be mr ru nl nb fr ta pl pms pnb pt ro vi es ru en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv en th tr tr fy ur uz fi vi tr pl zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a bolgár településről szól. Hasonló címmel lásd még: Varna (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Várna témájú médiaállományokat.
Várna (bolgárul: BapHa) Bulgária harmadik legnagyobb városa. A Fekete-tenger partján fekszik, a hasonló nevű megye székhelye, fontos turisztikai célpont, kereskedelmi és kulturális központ. A magyarok számára Hunyadi János vesztes csatája révén ismeretes hely.
3.3 Ottomán és bolgár uralom
Várna Fekete-tenger partján fekszik, a város legmagasabb pontja 80 méteren, a mészköves Frangen-fennsíkon található. Patkó alakban terül a Várnai-tó és a tenger által körülzárt délszaki növényzettől burjánzó területen. Húsz km hosszú homokos partja kiváló fürdőhely. Legismertebb nyaralóövezetei az Aranyhomok, Albena és a Napospart. Kedvelt kirándulóhely még a várostól 45 km-re északra fekvő egykori román királyi üdülőhely, Balcsik is.
Átlagos max. hőmérséklet (°C)
Átlagos min. hőmérséklet (°C)
Havi napsütéses órák száma
Forrás: Climatebase.ru[2] , Weather Atlas (sunshine data)[3]
Várna extrém éghajlati jellemzői
Rekord max. hőmérséklet (°C)
Rekord min. hőmérséklet (°C)
Átlagos tengervíz hőm. °C
Várna Európa egyik legrégebbi városa. Görög nekropolisza ma is megtalálható. Krisztus előtt 570-ben a milétosziak kereskedelmi lerakataként jött létre. Az ókorban Odesszosz volt a neve. A középkorban többször cserél gazdát a bizánciak és a bolgárok között. Az oszmán törökök először 1389-ben foglalták el, másodjára a magyarok számára végzetes várnai csata során 1444-ben.
A szájhagyomány szerint, mikor II. Murád szultán a magyarok ellen vonult megfogadta, hogy ha legyőzi őket, akkor birodalma fővárosában, Bursa városában húsz dzsámit emel. A várnai csata során ugyan sikerrel járt, de visszatérve Anatóliába rájött, hogy magánvagyona kevés lenne húsz imaház felépítésére, helyette megalkotta Bursa mai ékességét a húszkupolás Ulu Dzsámit, amit a híres szúfi szent, Somuncu baba avatott fel.
II. Murád szultán miután 1440-re megszilárdította birodalma rendjét, haderejével Magyarország ellen fordult. Elsőként Nándorfehérvár elfoglalására tett kísérletet, de nem járt sikerrel. 1442-ben az Erdélyre törő seregei ismét vereséget szenvedtek. A keresztény Európa fellelkesült a győzelmeken és 1443-ban keresztes hadjárat megindítására vették rá a magyar uralkodót, I. (Jagelló) Ulászló magyar királyt, melynek végső célja Drinápoly elfoglalása és a török Európából való kiűzése volt.[4]
Ulászló király jelképes sírja (kenotáfiuma).
A keresztény sereg utolsó egységei 1444. november 9-én érték el a várost, mely a többi környékbeli erődökkel együtt megnyitotta kapuit a sereg előtt. A fáradt katonák a város falai előtt húzták fel sátraikat, melyek legalább másfél négyzetkilométeres területet borítottak el. A délutáni órákban feltűntek nyugatról az első török csapatok. Könnyűlovas akindzsik csoportjai nyargaltak a síkon, mögöttük pedig az egyre erősödő zaj és porfelleg jelezte a szultán seregének érkezését.[4]
Hunyadi, mivel jól ismerte a török taktikát, a csatarend felállításakor a rendelkezésre álló csapatokat viszonylag széles arcvonalon, több önállóan is harcolni képes csapatban állította fel. A török átkarolási kísérletek kivédésére a balszárny közvetlenül a Várnai tó partján fejlődött fel, öt önállóan vezetett mintegy ezer fős bandériumban, zömében erdélyi vitézekből. A szárny parancsnoka Hunyadi sógora, Szilágyi Mihály volt… November 10-én, a hajnali órákban törökök is megkezdték az előrenyomulást. A ruméliai hadtest huszonötezer harcosa Daud ruméliai beglerbég parancsnoksága alatt a tó és az út között, az anatóliai hadtest pedig Karadzsa anatóliai beglerbéggel az út és a hegy között vonult Várna irányába. Őket követte az úton a szultán kíséretében tízezer janicsár és háromezer portai szpáhi… Az ütközet kezdetén gyakorlatilag mindkét török szárny megsemmisült, a szultán a csatatér elhagyását fontolgatta, de az egyik főembere maradásra bírta. Hunyadi tudta, hogy a török lovasság üldözését annak teljes szétveréséig folytatni kell, nehogy később újra rendeződve visszatérjenek a harcba. Az üldözés megkezdésekor azt kérte a királytól, hogy maradjon a csatatéren a középhaddal, de ne indítson támadást a janicsárok ellen. Azok ugyanis nem estek pánikba, hanem fegyelmezetten várták, hogy utolsó csepp vérükig védelmezzék a szultánt… Amikor egy kis időre szabaddá vált a bejárat a janicsárok által védelmezett cölöpsánc felé, a király – egy mindössze ötszáz fős lengyel–magyar lovashadtest élén – vakmerőn bevágtatott. „Gospodar Murad!” – kiáltott a szultán felé, de a janicsárok már körül is vették. Bár vitézül harcolt, a gyalogosok megsebezték a lovát, és amikor a földre zuhant, Kodzsa Hizir janicsár levágta a fejét és azt lándzsára tűzve a szultánhoz küldte. A király halála a törökök körében lelkesedést, a keresztény seregben pánikot keltett, ezért Hunyadi elrendelte a visszavonulást."[4]
Ottomán és bolgár uralom[szerkesztés]
Az Oszmán Birodalom fennállása során Várna elsősorban a krími háború idején értékelődött fel. Az oroszok 1773-ban és 1828-ban is megostromolták. Várna 1878-ban került a bolgárok kezébe. Hanyatlásnak indult, mikor Dél-Dobrudzsa román kézre került.
Leglátványosabb műemléke az ortodox katedrális, aminek az őse a 15. században épült, s a 17. században bővítették ki. A Dzsarnavara parkban egyébként állnak még egy ókori bazilika romjai is.
Híresek Várna múzeumai is. Ilyen a Várnai Régészeti Múzeum, az aquarium és az 1984-ben létesített delfinárium, ami az építésekor a legnagyobb volt a világon. A város határában áll a várnai csata emlékparkja, ahol felkereshetjük I. Ulászló királyunk sírját.
A várostól 8 km-re fekszik az Euxinográd palota, amit Viktor Rumpelmayer, egy osztrák építész tervezett 1882-ben, s aminek a stílusa a francia kastélyok hangulatát idézi. Itt kiáltották ki az egyesített Bulgáriát 1885-ben. Parkjában 310 növényfajtát tekinthetünk meg.
A városnak három vonalból álló trolibuszhálózata is van.
Lásd még: Bulgária autópályái
Várna legfontosabb körútját I. Ulászlóról nevezték el (Bulevard Vladislav Varnenchik), második legnagyobb körútját Hunyadi Jánosról (Bulevard Yan Hunyad). I. Ulászló emlékére pedig 1924-ben mauzóleum-emlékparkot alapítottak.
A labdarúgás nagy népszerűségnek örvend a városban, amely férfi (Cserno More) és női (Grand Hotel) csapattal is büszkélkedhet.
↑ a b https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-09-2022_2.txt
↑ a b Climatological Normals for Varna, Bulgaria (1952–2011). Climatebase. [2013. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013)
↑ a b Varna, Bulgaria – Climate data. Weather Atlas. (Hozzáférés: 2017)
↑ a b c A várnai csata. [2008. március 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. március 12.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Várna (Bulgária) témájú médiaállományokat.
Várna leírás, fotógaléria, English
Abházia: Szuhumi ·   Bulgária: Burgasz, Várna ·   Grúzia: Batumi ·   Oroszország: Szocsi, Novorosszijszk ·   Románia: Konstanca ·   Törökország: Isztambul, Trabzon, Samsun, Zonguldak ·   Ukrajna: Odessza, Jevpatorija, Szevasztopol, Jalta, Mariupol
Krím ·  Tarhankut-fok ·  Szarics-fok ·  Mehanom-fok ·  Çam-fok ·  Civa-fok ·  Incir-fok ·  Bafra-fok ·  Boztepe-fok ·  İnce-fok ·  Kerempe-fok ·  Baba-fok ·  Kerpe-fok ·  Iğneada-fok ·  Emine-fok ·  Kaliakra-fok
A tengerbe ömlő folyók
Duna ·  Dnyeszter ·  Déli-Bug ·  Dnyeper ·  Don ·  Rioni ·  Çoruh ·  Yesilırmak ·  Kızılırmak ·  Filyos ·  Sakarya
A Fekete-tenger öblei, szorosai
Burgaszi-öböl ·  Dnyeszter-öböl ·  Dnyeper-öböl ·  Karkinyiti-öböl ·  Kalamiti-öböl ·  Feodoszijai-öböl ·  Kercsi-szoros ·  Azovi-tenger ·  Novorosszijszki-öböl ·  Samsuni-öböl ·  Sinopi-öböl ·  Boszporusz
Bolgár Aranypart ·  Kefken-sziget ·  Kígyó-sziget ·  Fekete-tengeri Természetvédelmi Terület ·  Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködés ·  Hét tenger ·  Paratethys
Bulgária-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Várna_(Bulgária)&oldid=24873292”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 23., 19:48
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.