pt it hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu ca it hu hu hu hu hu es de de hu pl hu it hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu war hu nl hu it hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fr it it hu it it hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu fr ru ru en ru en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz az ku uz en ru bg br ca mhr id hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr lt he hbs_lat hy it id es is it ja sv ko it en fi fr lt lv ms it nl nb nb pl pms pt ro es ru jbo en hbs_lat sk hbs_lat sv hu ceb tr oc fy ur fr vi tr pl zh zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Tivoli (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Tivoli témájú médiaállományokat.
A nagy múltú település és püspöki székhely az ugyancsak a városról elnevezett Monti Tiburtini hegység nyugati lejtőjén, az Aniene folyó partján terül el, körülbelül 30 kilométerre Rómától, Nevezetes látnivalói közül a leghíresebb a Villa d'Este(wd) reneszánsz kertje a szökőkútjaival.
A város legalább a reneszánsz óta az úri társaság divatos nyári szórakozóhelye volt és neve így vált fogalommá. Ma világszerte sok tucatnyi kert, kastély, vidámpark, színház, sportcsarnok és hasonló intézmények viselik a nevét.
1.1 Tivoli a középkorban
1.2 Tivoli a reneszánsz korától
3 Tivoli a művészetekben
A Róma körüli alacsony dombos vidék, a Campagna Romana(wd) és az Appenninek hegyvidéke találkozásánál, a bővizű folyó mentén az ősi Itália lakói már korán kedvező klímájú, letelepedésre alkalmas helyet találtak, ami egyben lehetővé tette az Abruzzo felől érkező forgalom ellenőrzését is.
A római hagyomány Tibur város alapítását az i. e. 1215. évre teszi. A legrégebbi emlékeket az i. e. 4. századra sikerült datálni, ezek a fellegvárat körülvevő fal maradványai. Róma már i. e. 380-ban kiterjesztette befolyását a városra, és kiépült az ide vezető út, a Via Tiburtina is. Az i. e. 2. században a városban jelentős fejlődés indult el, középületeket, templomokat emeltek. Közülük ma is látható az Augusteum, a Mensa Ponderaria (a súlyok és mértékek hivatala), valamint egy bazilika (ókori római középület) nyomai a mai katedrális apszisa mögött. Két híres templomot is építettek az ókori fellegvár, az akropolisz területén; az egyiket, egy négyszögletes alaprajzút Szibilla templomának tartják, a másikat, a kereket Vesta templomának(wd). A középkorban mindkettőből keresztény templom lett. Egy római amfiteátrum nyomai is megfigyelhetők a középkori Rocca Pia erődítmény mellett.
A város közelében, a hegyek lábánál épült a 2. században a Villa Adriana, Hadrianus római császár palotakomplexuma.
A római birodalom bukása után, amikor a vidéki római villák pusztulásnak indultak, Tivoli meg tudta őrizni életképességét és politikai függetlenségét. A 10. században a független Tivoli (Tibur) Róma egyik legfőbb vetélytársa volt az elszegényedett Lazió kormányzásának igényében. 1001-ben III. Ottó császár meghódította és a város pápai fennhatóság alá került. Barbarossa Frigyes idején új fellendülés következett be: 1155-ben új városfalakat emeltek, a város területe jelentősen kibővült. A 11. és 12. században sok lakótorony is épült a városban, amik közül számos máig fennmaradt.
Tivolinak sikerült a 15. századig fenntartania a függetlenség egy változó szintjét: a város erejének a szimbólumai voltak az Arengo-palota, a Torre del Comune, és a Szent Mihály-templom. A lakosság növekedett.
Tivoli a reneszánsz korától[szerkesztés]
1461-ben II. Piusz pápa rendelte el a Rocca Pia („Piusz sziklája”) nevű erődítmény építését a város feletti pápai hatalom biztosítására, az Aniene folyó völgyének ellenőrzésére. Az 1700-as években francia, majd osztrák csapatok foglalták el, kaszárnyának és börtönnek használták, aztán a napóleoni háborúktól egészen 1960-ig folyamatosan börtönként szolgált.[2]
A 16. században, a reneszánsz virágkorában épült a város azóta is leghíresebb épülete, a 2001 óta világörökségi védettség alatt álló Villa d’Este, az olasz építészet egyik mesterműve, világszerte különösen nevezetes a szökőkútjairól. A sikeres építkezés is divatossá tette a városkát és számos más főúr is palotát emeltetett itt. A 16. század végén új városházát is építettek római kori és középkori maradványok felhasználásával.
A város két emblematikus temploma, a Szent Lőrinc-katedrális (1635-40) és a jezsuita Jézus temploma is a barokk korszakban épült, de utóbbi 1944 májusában a szövetséges bombázások áldozata lett.
A meredek esésű, bővizű folyó áradásai a történelem során gyakran okoztak nagy károkat. 1826-ban egy újabb katasztrofális áradás után új mederbe és alagutakba terelték a vizet a további károk megakadályozása érdekében és így egy új, száz méteres esésű vízesést alakítottak ki XVI. Gergely pápa rendeletére az ugyancsak általa építtetett Villa Gregoriana(wd) közelében.
A Rómába vezető út mentén már az ókor óta szinte folyamatosan működő hatalmas kőfejtő látható, ahol travertínó követ bányásznak. Tivoli szép vízesései energiájának egy részét elektromos áram termelésére fordítják. A szomszédos dombokat szőlőskertek és olajbogyó-ligetek borítják. A középkorig nyúlik vissza a helyi papírgyártás és az erre alapuló nyomdászat.
Tivoli vízesése Johann Melchior Roos festményén
A reneszánsz idején Európában minden sikerekre vágyó festőnek feltétlenül el kellett zarándokolni Itáliába, és az ottani tanulás során megfesteni a klasszikus, „festői” témákat. Közéjük tartozott a tivoli mesterséges vízesés is, amelynek itt látható képét Johann Melchior Roos festette.
Liszt Ferenc az 1870-es években gyakran időzött barátja, Gustav Hohenlohe bíboros nyári lakában, a Villa d'Estében. A park pompás szökőkútjai inspirálták Lisztet A Villa d’Este szökőkútjai című zongoradarab komponálására, mely 1877-ben készült el és a Zarándokévek (Années de pèlerinage) harmadik ciklusának része lett. Ezt a darabot tartják az első impresszionista zeneműnek.[3]
↑ a b Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018. Italian National Institute of Statistics. (Hozzáférés: 2019. március 16.)
↑ Tivoli története: Tivoli története, hivatalos honlap (angol nyelven). [2015. május 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. május 21.)
↑ Rocca Pia: Tivoli and surroundings (angol nyelven). (Hozzáférés: 2015. május 21.)
Lazio ·  Róma megye települései
Affile ·  Agosta ·  Albano Laziale ·  Allumiere ·  Anguillara Sabazia ·  Anticoli Corrado ·  Anzio ·  Arcinazzo Romano ·  Ardea ·  Ariccia ·  Arsoli ·  Artena ·  Bellegra ·  Bracciano ·  Camerata Nuova ·  Campagnano di Roma ·  Canale Monterano ·  Canterano ·  Capena ·  Capranica Prenestina ·  Carpineto Romano ·  Casape ·  Castel Gandolfo (Olaszország) ·  Castel Madama ·  Castel San Pietro Romano ·  Castelnuovo di Porto ·  Cave ·  Cerreto Laziale ·  Cervara di Roma ·  Cerveteri ·  Ciampino ·  Ciciliano ·  Cineto Romano ·  Civitavecchia ·  Civitella San Paolo ·  Colleferro ·  Colonna ·  Fiano Romano ·  Filacciano ·  Fiumicino ·  Fonte Nuova ·  Formello ·  Frascati ·  Gallicano nel Lazio ·  Gavignano ·  Genazzano ·  Genzano di Roma ·  Gerano ·  Gorga ·  Grottaferrata ·  Guidonia Montecelio ·  Jenne ·  Labico ·  Ladispoli ·  Lanuvio ·  Lariano ·  Licenza ·  Magliano Romano ·  Mandela ·  Marano Equo ·  Manziana ·  Marcellina ·  Marino ·  Mazzano Romano ·  Mentana ·  Monte Compatri ·  Monte Porzio Catone ·  Monteflavio ·  Montelanico ·  Montelibretti ·  Monterotondo ·  Montorio Romano ·  Moricone ·  Morlupo ·  Nazzano ·  Nemi ·  Nerola ·  Nettuno ·  Olevano Romano ·  Palestrina ·  Palombara Sabina ·  Percile ·  Pisoniano ·  Poli ·  Pomezia ·  Ponzano Romano ·  Riano ·  Rignano Flaminio ·  Riofreddo ·  Rocca Canterano · Rocca Priora ·  Rocca Santo Stefano ·  Rocca di Cave ·  Rocca di Papa ·  Roccagiovine ·  Roiate ·  Róma ·  Roviano ·  Sacrofano ·  Sambuci ·  San Cesareo ·  San Gregorio da Sassola ·  San Polo dei Cavalieri ·  San Vito Romano ·  Sant’Angelo Romano ·  Sant’Oreste ·  Santa Marinella ·  Saracinesco ·  Segni ·  Subiaco ·  Tivoli ·  Tolfa ·  Torrita Tiberina ·  Trevignano Romano ·  Vallepietra ·  Vallinfreda ·  Valmontone ·  Velletri ·  Vicovaro ·  Vivaro Romano ·  Zagarolo
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tivoli_(Lazio)&oldid=24866843”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 áprilisából
Wikidata koordinátákat használó lapok
Lefordítandó cikkekre való utalást tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 20., 22:06
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.