fr hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu es hu hu en en hu en hu hbs_lat hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu it it hbs_lat hu hu hu hu en hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar bg ca mzn it hbs_lat de el eo es eu fa fi fr lt he hbs_lat hy it ja ka ko it lv mzn it nl nb pl pt ru hbs_lat sk sv tr fy vi xmf zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. június 11.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Cilento és Vallo di Diano Nemzeti Park, Paestum és Velia régészeti lelőhelyeivel és a Padulai karthauzi kolostor
Velia egy ókori antik város, mely napjainkban Ascea településhez tartozik (tőle pár km-re északnyugatra, a tengerpart közelében helyezkedik el), Olaszország Campania régiójában. Görögök alapították Elea néven i. e. 540 körül. Az ókori városban élt a filozófus Parmenidész és eleai Zénón, akik az eleai filozófiai iskola alapítói voltak.
A romterületen megmaradtak a város falának, kapujának és számos vártornyának maradványai. A falak hosszúsága meghaladja az 5 km-t. A tornyokat, falakat a környéken bányászott mészkőből építették. Az eredeti kőfalak mellett a város egy későbbi periódusában téglafalakat is emeltek. Az ókori város számos kútja, ciszternája és egyéb épületének maradványa is látható.
Elea városát i. e. 540 körül alapították a phókaiai görög gyarmatosítók, akik a perzsa inváziótól menekülve hajóztak Ióniából Dél-Itáliába, ahol elfoglalták az oinotriaiak területét. Elea elsősorban befolyásos kereskedőosztályként jött létre, amely Kr. e. 4. században az italióták szövetségén belül a Siracusai háborúban vett részt. Az első pún háborúban Elea Róma szövetségese volt és a második pún háborúban fontos katonai támaszponttá fejlődte ki magát. Elea városa is része volt az ókori Magna Graecia – Dél-Itáliában fekvő görög városállamok formális, diffúz szövetségének.
A városállamok széthúzásának köszönhetően a római csapatok sorra foglalták el a környező görög poliszokat, Elea i. e. 273-ban került római fennhatóság alá, a Róma-Tarentum közti háború eredményeképpen.
Kr. e. 88-ban Elea, új néven Veliaként vált municípiummá és kapott polgári jogokat. A környéken befolyásos római polgárok, mint Marcus Tullius Cicero és a ifjabb Cato birtokoltak jól berendezett villákat.
A középkorban a romterületen a normannok felépítették Castellammare della Bruca várát. A kereskedelmi áramlatok és a kikötő feltöltése következtében a város elszegényedett, és a 9. század körül teljesen lakatlanná vált.
Napjainkban a Cilento és Vallo di Diano Nemzeti Park részét képezi. 1998-ban az UNESCO a világörökség részének nyilvánította az egykori görög város területét.
A Wikimédia Commons tartalmaz Velia témájú médiaállományokat.
Cilento and Vallo di Diano National Park with the Archeological sites of Paestum and Velia, and the Certosa di Padula (A világörökségi helyszín az UNESCO listáján)
Lipari-szigetek ·  Dolomitok ·  Etna  ·  Monte San Giorgio[1]  ·  A Kárpátok és más európai régiók ősbükkösei[2]
A Camonica-völgy sziklarajzai ·  A Santa Maria delle Grazie-templom és domonkosrendi kolostor Leonardo da Vinci „Utolsó vacsora” című festményével ·  Róma történelmi központja, a Vatikán birtokában levő, területenkívüli jogokkal rendelkező terület és a San Paolo fuori le mura-bazilika ·  Firenze történelmi központja ·  Velence és lagúnája ·  A pisai Dóm tér ·  San Gimignano történelmi központja ·  Sassi di Matera ·  Vicenza városa és Veneto tartomány Palladio által tervezett villái ·  Siena történelmi központja ·  Nápoly történelmi központja ·  Crespi d’Adda ·  Ferrara történelmi központja és a Pó torkolata ·  Castel del Monte ·  Alberobellói trullók ·  Ravenna ókeresztény és bizánci műemlékei ·  Pienza városának történelmi központja ·  A 18. századi királyi palota Casertában, a parkkal, a Vanvitelli-vízvezetékkel és a San Leucio épületegyüttessel  ·  A Savoyai királyi család rezidenciái (Torino) ·  A padovai botanikus kert ·  Porto Venere, Cinque Terre és a szigetek (Palmaria, Tino és Tinetto) ·  A dóm, a Torre della Ghirlandina és a Piazza Grande Modenában ·  Pompeii, Herculaneum és Torre Annunziata régészeti lelőhelyei ·  Amalfi-part ·  Agrigento régészeti lelőhelyei  ·  Villa Romana del Casale (Piazza Armerina) ·  Su Nuraxi di Barumini, Szardínia ·  Aquileia régészeti lelőhelyei és a patriarkális bazilika ·  A Cilento és Vallo di Diano Nemzeti Park, Paestum és Velia régészeti lelőhelyeivel és a padulai karthauzi kolostor ·  Urbino történelmi központja ·  Villa Adriana ·  Verona városa ·  Assisi Szent Ferenc-bazilika és a ferencesrendi műemlékek ·  Villa d’Este ·  A Val di Noto késő barokk városai (Délkelet-Szicília) ·  Piemont és Lombardia szent hegyei (Sacri Monti) ·  Cerveteri és Tarquinia etruszk nekropoliszai ·  Val d’Orcia ·  Siracusa városa és Pantalica nekropolisza  ·  Genova: Le Strade Nuove és a Palazzi dei Rolli ·  Mantova és Sabbioneta ·  A rhaetiai vasútvonal Albulában és a Bernina kultúrtáj[1] ·  Történelem előtti cölöpházak az Alpok közelében[3] ·  Langobárd emlékek Itáliában ·  Medici-villák és kertek ·  Piemonti borvidékek: Langhe-Roero és Monferrato ·  Az arab-normann Palermo, és Cefalù és Monreale székesegyházai ·  Ivrea, a 20. századi ipari város ·  16–17. századi velencei védművek[4] ·  Padova 14. századi freskói ·  Bolognai árkádok
↑ a b Svájccal közös
↑ Több országgal közös
↑ Ausztriával, Franciaországgal, Németországgal, Svájccal és Szlovéniával közös
↑ Horvátországgal, Meontenegróval közös
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Velia&oldid=23945044”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. június 11., 13:29
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.