fr de hu hu hu hu hu de hu hu de hu vi hu hu de hu hu hu hu hu de hu de hu cs hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu de hu hu la hu fr ru en de en ru uk cs en en ru de hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de arz en ru ca hbs_lat de eo es fa fi fr id it ja sv ko it hu nl nb pl pt de ru sv fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 26.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1575. szeptember 17. (71 évesen)[1][2]
A Wikimédia Commons tartalmaz Heinrich Bullinger témájú médiaállományokat.
Heinrich Bullinger (magyarosan Bullinger Henrik), (Bremgarten, Aargau, 1504. július 18. – 1575. szeptember 17.) svájci reformátor.
Atyja lelkész volt. 1519-től vagy 1520-tól[6] Kölnben tanult, ahol Rotterdami Erasmus, Luther Márton és Philipp Melanchthon írásait is olvasta. Luther ’’ Von der babílonischen Gefangenschaft’’ című írásának hatására a reformációhoz csatlakozott. 1523-tól a kappeli kolostorban volt tanító, ahol az apát is titkon a reformációt pártolta. Ekkor ismerkedett meg Ulrich Zwinglivel is, és elfogadta teológiai nézeteit. 1525-ben Zwingli megkérte, hogy legyen segítségére az anabaptisták elleni vitában, így elkísérte őt a berni vallásértekezletre.
1529-ben lelkészként szolgált Bremgartenben, majd Zwingli 1531-ben bekövetkezett halála után az ő utódja lett Zürichben, ahol jelentős befolyásra tett szert, mivel a lelkipásztori és tanári hivatás mellett a zürichi zsinat és a lelkészi vizsgabizottság elnöke volt. A reformáció előharcosaként egyaránt fellépett a katolikusok, lutheránusok és anabaptisták ellen.
Zürichből kiszorította Martin Bucer konkordiáját s egyik kezdeményezője volt a második bázeli vagy első helvét (1536), valamint a második helvét hitvallásnak (1566). Befolyását a francia és angol református egyházra is kiterjesztette. Kálvinnal folytatott egyeztetése nyomán fogadták el 1549-ben a Consensus Tigurinust, amely összefogta a zürichi és a genfi reformációt.
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Életét részben önmaga írta meg Diariumában. A reformáció történetét tárgyaló munkáját Hottinger és Vögeli (Frauenf. 1838-1840, 3 köt.) adta ki. Az anabaptisták ellen írta a Von der Wiedertaufe Ursprung, Secten und Wesen (Zürich, 1561) című vitairatát.
Henrik Bullinger levele a magyarországi egyházakhoz és lelkipásztorokhoz 1551; ford., bev., jegyz. Nagy Barna; Református Zsinati Iroda, Bp., 1967
Heinrich Bullinger: A keresztyén vallás summája (ford., bev. Tillinger Péter, Limache Verlag - tpm, 1997, 2000, Szentendre, ISBN 963-440-225-9)
↑ a b Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2015. augusztus 13.)
↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. december 11.)
↑ a b Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), БyллиHrep ГeHpиx, 2015. szeptember 28.
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. december 31.)
↑ Colijn szerint 1519, A Pallas nagy lexikona szerint 1520
Jos Colijn: Egyetemes egyháztörténet. Iránytű Kiadó Alapítvány. 2001. ISBN 963-9055-08-5
Bokor József (szerk.). Anabaptisták, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
Bokor József (szerk.). Bullinger, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
Pestalozzi, B. Henrik (Elberf. 1858);
Christoffel, B. és felesége (1874).
Ráth Görgy: Bullinger Henrik és a magyar reformáczió. Pest. 1896. (Különnyomat az Irodalomtörténeti Közleményekből).
Joachin Staedtke: Die Theologie des jungen Bullinger. 1962.
Tillinger Péter: HEINRICH BULLINGER - Az elfeledett reformátor (tpm, 2004, Szentendre, ISBN 963-460-278-9)
Libellus epistolaris a pio et doctissimo viro Heynricho Bullingero, Tygurinae ecclesiae in Helvetia pastore ..., praessis et afflictiss. ecclesiis in Hungaria earundemque pastoribus ministris transmissus, Kolozsvár, 1559
ISNI: 0000 0001 0903 6374
Vallásportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Heinrich_Bullinger&oldid=24622725”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 26., 18:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.