hu cs hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en de fr hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu cs hu fr hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu nb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu hu de hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Győry Franciska és Zách János a Magyar Rádió stódiójában (1974)
1979. október 24. (70 évesen)[2][1]
A Wikimédia Commons tartalmaz Zách János témájú médiaállományokat.
Zách János (Budapest, 1909. február 11. – Budapest, 1979. október 24.) magyar színész, színházi rendező, színigazgató, érdemes művész.
1933-ban végzett az Országos Színészegyesület iskolájában. A fővárosban kabarékban, kisebb színházakban kapott szerepet. 1940-ben Szegedre, majd Pécsre szerződött. 1945-től ismét Pesten – a Madách, a Művész és az Úttörő Színházakban – játszott. 1949-ben szerződtette a Madách Színház; 1953-tól két évtizeden át a Vígszínház illetve az egy időre „átkeresztelt”, Magyar Néphadsereg Színház[4] tagja volt. Rendszeresen szerepelt az Irodalmi Színpadon, találkozhatunk nevével a Thália Színház színlapján is.
A Farkasréti temető 25. parcellájában nyugszik (1-54).[5]
Elsősorban epizódszerepek hiteles alakítója volt. Egyik legismertebb alakítása az Indul a bakterház dühös susztere.
A Színházi adattárban regisztrált bemutatóinak száma (1949-): 96, ugyanitt 43 archív, színházi felvételen is látható.[6]
Princec: Csodák országa (Aszokin) (1949)
Mihalkov: Ilja Golovin (Sztyepán Petrovics) (1950)
II. Rákóczi Ferenc fogsága (Bucellini) (1951)
Sztyepán Petrovics: Tamás bátyja kunyhója (Clayton) (1950)
Rostand: Cyrano de Bergerac (Guiche gróf) (1952); (Ligniére) (1967)
Sándor Kálmán: A harag napja (Bartos Géza) (1952)
Molière: Tartuffe (Cléante) (1952)
Schiller: Tell Vilmos (Rösselmann) (1954)
Kipphardt: Shakespeare kerestetik (Dr. Müller) (1955)
Shaw: Szent Johanna (Cauchon) (1955)
Kálmán Imre: Csárdáskirálynő (Miska) (1956)
Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde (Tudós) (1956)
Thornton Wilder: A mi kis városunk (A rendező) (1957)
Hubay Miklós: C'est la guerre (A férj) (1958)
Kohut: Ilyen nagy szerelem (Főpincér) (1958)
Nash: Az esőcsináló (Noah Curry) (1959)
Háború és béke (Szergej Kuzmics) (1959)
Anna Karenina (Tábornok) (1964)
Dürrenmatt: Az öreg hölgy látogatása (Boby) (1959)
Lawrence-Lee: Aki szelet vet (Brown tiszteletes) (1960)
Majakovszkij: Poloska (Szónok) (1960)
Goethe: Faust (Vándor) (1961)
Szimonov: A lázadó lelkismeret (1962)
O’Neill: Amerikai Elektra (Dr. Joseph Blake) (1963)
Svarc: Az árnyék (Titkostanácsos) (1963)
Shakespeare: Rómeó és Júlia (Montague) (1963)
Dosztojevszkij: A Karamazov testvérek (Zoszima) (1965)
Heltai Jenő: A néma levente (Galeotto) (1966)
Bruckner: Angliai Erzsébet (Walsingham) (1969)
Ibsen: Solness építőmester (Knut Brovik) (1969)
Pirandello: IV. Henrik (Genoni idegorvos) (1970)
Tennessee Williams: Nyár és füst (Dr. Buchanan) (1971)
Molnár Ferenc: Liliom (Dr. Reich) (1972)
Hubay Miklós: Isten füle (Püspök) (1973)
Vészi Endre est (1975)
Déry Tibor-Szánthó Erika: Kedves Bópeer...! (Költő) (1976)
Dürrenmatt: Az öreg hölgy látogatása (Polgármester) (1978)[7]
Fuss, hogy utolérjenek! (1972)
A múmia közbeszól (1967)
Egy magyar nábob (1966)
A harangok Rómába mentek (1958)
Egy asszony elindul (1948)
Az Internetes Szinkron Adatbázis 24, általa szinkronizált filmet katalogizál.
Tizenkét dühös ember (1957)
A világ közepe (1980)*[8]
IV. Henrik király (1980)
A szerelem bolondjai (1976)
Indul a bakterház (1976)
Sakk, Kempelen úr! (1976)
A sas meg a sasfiók
Dosztojevszkij: A Karamazov testvérek (1971)
A szent láng (Kaposvár 1957)
Valaki hazudik (Vígszínház-Ódry Színpad 1961)
↑ a b Discogs (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b c Freebase-adatdump
↑ http://www.bessenyei.hu/farkasret/abc.pdf, 2019. október 24.
↑ Az 1949-es államosításkor megalapították a Állami Bányász Színházat. A társulat elsősorban vidéken turnézott, de játszottak a Kálvária (Kulich Gyula) téren is. 1950-ben Honvéd Színház néven működtek tovább, vidéki laktanyákban, Budapesten a Honvédség Házában és a Dohány utcában játszottak. 1951. december 21-én kibővített társulattal birtokba vehették a Vígszínház felújított épületét. 1960-ig működtek ezen a néven
↑ A Farkasréti temető 2003-ban (adattár #4). [2012. június 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. május 20.)
↑ 2010. szeptember 13.-i lekérdezés
↑ Az utolsó regisztrált előadás a Színházi Adattárban. A bemutató 1978. január 6-án volt a Szolnoki Szigligeti Színházban.
↑ Halála után bemutatott alkotások
Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3
Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
OSZM adattár Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet
Humorlexikon Szerkesztő: Kaposy Miklós (Tarsoly Kiadó - 2001; ISBN 963-86162-3-7 )
Zách János az Internetes Szinkronadatbázisban (magyarul)
Zách János az Internet Movie Database-ben (angolul)
ISNI: 0000 0000 7949 4197
Filmművészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Zách_János&oldid=25144998”
A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 2., 10:34
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.