hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en de en en hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar en az ru bg hbs_lat ca hbs_lat vi da de el eo es et eu fa fi fr de lt de he hi hbs_lat it id it ja sv ka kk ko cs it lt en nl nb nb fr pl pt ro ru hbs_lat sk sl sq hbs_lat sv th tr fy pl zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 28.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Szomorú-fűz nevű alakzat a Pál-völgyi-barlangrendszerben
A szpeleológia barlangtant jelent, magában foglalja a barlangok és karsztterületek minden szempontból való kutatását.
1 A szó eredete
A görög σπnλaιov [szpélaion, azaz „barlang”] és a λoYos, [logosz, azaz „(tudományos) értekezés, tudomány”] szavakból alkották.
A barlangok és karszt jelenségek feltárása, térképezése, ezek kialakulásának, fejlődésének, alaktanának tudományos vizsgálata és rögzítése. Ez egy interdiszciplináris (szakmaközi) tudomány, amely főként az alábbi tudományágakat ötvözi:
Az első magyar nyelvű barlangnév, az Oduoskw, a mai Odvas-kő, a Szent Mauríciusz Monostor 1037-es keltezésű alapítólevelében fordul elő, amelyet 1230 körül hamisítottak. A Likaskő egy 1355-ből származó Anjou-kori oklevélben Likaskw szerepel, s azonos a Kis-Kevélyi-barlanggal.
Az első tudományos jellegű, barlangokat érintő közlést Pietro Ranzano szerzetes 1488-1490 között készült, 1558-ban Epitome rerum Hungaricum néven kinyomtatott kódexében találjuk meg. Ebben Magyarország földrajza részeként két üreget említett. Az egyik a mai Szliácsfürdő "mérges kigőzölgésű" forrásürege, a másik a Szepesi vár közelében fekvő hasadék (barlang), mely a Drevnyiki-jégbarlanggal azonosítható.
Georgius Wernherus (Werner György) De admirandis Hungariae aquis hypxomnemation című, 1549-ben megjelent könyve több barlangismertetés tartalmaz, tárgyi tévedésekkel.
1719-ben jelent meg nyomtatásban első hazai barlangmetszet a Deményfalvi-barlangról, melyet Bucholtz György készített és Mikoviny Sámuel metszette.
Az 1891-ben Miskolcon előkerült kőeszközök lökést adtak a magyar ősemberkutatásnak, a Krapinai-barlangban 1899-ben Gorjanovic Kramberger Károly által talált csontleletek már ásatás formájában kerültek napvilágra.
Az egyre több értekezés publikálására "Barlangkutatás" névvel 1913-ban indított folyóiratot a Magyarhoni Földtani Társulat Bar­langkutató Szakosztálya, Kadić Ottokár és Lenhossék Mihály szerkesztésében.
Nemzetközi szinten az UNESCO szervezetei közé tartozó, Nemzetközi Szpeleológiai Unió (International Union of Speleology, UIS)
Magyar szervezete a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat (MKBT)
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Barlangtani Osztály
Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat
Kordos László: Magyarország barlangjai Gondolat kiadó, 1984
Ez a földrajztudományi tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szpeleológia&oldid=25216747”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 28., 14:56
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.