hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu en hu it hu hu hu hu hu ru hu fr hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr en hu en hu hu fr cs hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu eo fr ceb en hu eu ru en hu sv hu hu es hu hu hu hu hu hu sv en it fr fr hu hu hu hu hu en fr cs hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu fi hu hu hu hu hu hu fr hu hu cs fr fr hu en sv hu en hu hu hu tr en hu hu hu cs hu es hu hu hu hu hu hu hu id hu en hu hu fr de hu hu hu hu hu hu hu id hu jv hu pt hu hu fr hu hu nl cs hu tr cs fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu fr fr hu sv pl hu de pt fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu it hu hu hu hu hu pl hu sk hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu fr fr hu fr fr fr fr fr hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fa fr he it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Gyalóka témájú médiaállományokat.
Gyalóka község Győr-Moson-Sopron megyében, a Soproni járásban.
A 8614-es út belterületi szakasza (a Fő utca) nyugat felé nézve
A megye délnyugati részén, Sopron és Kőszeg között, Győrtől 100 kilométerre fekszik. 1991-től önálló önkormányzata van, a szakonyi körjegyzőséghez tartozik. Éghajlata mérsékelt, az Alpok közelsége miatt hűvösebb, szelesebb és csapadékosabb az országos átlagnál.
Csak közúton érhető el, Szakony vagy Zsira érintésével, a 8614-es úton.
Első írásos említése 1308-ból való. Középkori birtokosai az Osl nemzetségből leszármazott családok és a Kanizsayak. 1544 táján még jobbágyközség, Koroknay Péter és Ládonyi Lászlóné szül. Gyalókay Dóra tulajdonában. Jobbágylakossága mindössze 3 porta volt, ez is fizetésképtelen szegény, így 1549-re a község a jobbágytalan nemesi falvak sorába süllyedt. 1549-ben 2 nemesi kúriát írtak össze. A község birtokos családjai közül az említett Gyalókay Dóra után a Ládonyiak, Garázdák, Gergóczok, Polányiak és Akácsok következtek. A gyalókai Dukkon-malom élénk üzlet tárgyát képezte: 1580 körül Gongol, alias Molnár Jánostól vette meg Podgorszky János pannonhalmi kapitány. 1585-ben az ő fia adta el pécsi Bornemissza Jánosnak és nejének, Patyi Annának, továbbá Polányi Gáspárnak és Farkasnak, Garázda Benedeknek, akik elzálogosították a csapodi Kálmán Barnabásnak. A 17. században a szomszédos Salamonfán birtokos Rátkayak vásároltak Gyalókán birtokot, így a község nagy része átment azoknak a Rátkayaknak a tulajdonába, akik a 18. század elején Zichy Ádám, Kéry László és Jely Pál mellett újból földesurak, vagyis telkesjobbágyok urai. Gyalóka a Rátkayak kezében újból betelepült telkesjobbágyokkal.
A 18. század közepén – valószínűleg zálog gyanánt – a Kamalduli rend birtokában volt. Az 1780-as évektől kezdve, a Rátkay család kihaltával, a Meskó család lett a birtokos. A 19. század első felében a község Molnár Lajos megyei tiszti főügyész tulajdonát képezte. A paraszti birtokállomány 250 kishold szántóból állott, telkesjobbágyainak száma 20 körül mozgott. Lélekszáma 1787-től 1930-ig 223-ról 317-re nőtt. A gróf Meskó család birtokában álló urasági major az összevásárolt kisnemesi telkekből alakult ki, 1790-ben 73 kh. szántó és 34 kh. rét tartozott hozzá. A Dömötör, Tóth és Varga nevű jobbágycsaládokkal 1671-ben, a Kóczán, Pusztai és Németh nevűekkel 1728-ban találkozunk először. Gyalókai születésű volt Kóczán Ferenc kegyesrendi tanár és író (1801-1867).
Az első világháborúban 14 fő, a második világháborúban 8 fő halt hősi halált. A két világháború között a falu birtokosa az Újhelyi család volt. A falu munkára fogható lakosságának a 10%-a volt zsellér 1-5 kh-on, 10%-a pedig cseléd az újhelyi birtokon. Sem kiemelkedően gazdag, sem kirívóan szegény család nem volt ebben az időben. A falu nagy része a földművelésből élt, az iparosok kisebbségben voltak: kovács, cipész, asztalos, ács, kőműves. Volt még kocsmáros és vegyesboltos. A falu határát érintő Répce három malmot hajtott.
A második világháború idején a falu népe az Újhelyi-kastély pincéjébe bújt, amíg a szovjet csapatok átvonultak. 1946-ban a gazdák többsége belépett a Kisgazdapártba. 1959-ben termelőszövetkezetet alakítottak. Az 1980-as évek második felében korszerűsítették a villanyvilágítást, ravatalozót építettek, orvosi rendelőt alakítottak ki. Napjainkban nincs intézmény a településen. Művelődési, sportolási lehetőség a szomszédos településeken, orvosi ellátás Zsira községben van.
1990–1994: Ifj. Farkas János (független)[3]
1994–1998: Tóth János (független)[4]
1998–2002: Tóth János (független)[5]
2002–2006: Tóth Jánosné (független)[6]
2006–2010: Tóth Jánosné (független)[7]
2010–2014: Kincse Attila (független)[8]
2014–2019: Kincse Attila (független)[9]
2019–2020: Kincse Attila (független)[10]
2020-tól: Varga Tamás (független)[1][11]
A településen 2020. szeptember 6-án időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a 2019 októberében megválasztott előző polgármester lemondott posztjáról.[12]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,3%-a magyarnak, 12,5% cigánynak mondta magát (4,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 82,8%, evangélikus 4,7%, felekezeten kívüli 1,6% (10,9% nem nyilatkozott).[13]
Műemlék jellegű a homlokzati tornyos, egyhajós barokk, 1761-ben épült rk. Keresztelő Szent János templom. Eredeti népies barokk berendezése nagyrészt megmaradt, elsősorban a szobrokkal díszített oltár és a rokokó díszes orgona érdemel figyelmet. A templom melletti Nepomuki Szent János szobor a 18. század második feléből való. A temetőben régi sírkövek láthatók.
Győr-Moson-Sopron megye kézikönyvéből (Szekszárd 1998) Kelemen Endréné írása átdolgozva.
↑ a b Gyalóka települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2020. szeptember 6. (Hozzáférés: 2022. július 22.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 23.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
↑ Gyalóka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2022. július 22.)
↑ Többnyire a járvány miatt elmaradt időközi önkormányzati voksolásokat tartottak vasárnap országszerte. nepszava.hu (2020. szept. 6.) (Hozzáférés: 2020. szept. 7.)
↑ Polgármestert választanak vasárnap Gyalókán. Kisalföld.hu, 2020. szeptember 1. (Hozzáférés: 2020. szeptember 6.)
A Soproni járás települései
Ágfalva •  Csáfordjánosfa •  Csapod •  Csér •  Ebergőc •  Egyházasfalu •  Fertőboz •  Fertőd •  Fertőendréd •  Fertőhomok •  Fertőrákos •  Fertőszentmiklós •  Fertőszéplak •  Gyalóka •  Harka •  Hegykő •  Hidegség •  Iván •  Kópháza •  Lövő •  Nagycenk •  Nagylózs •  Nemeskér •  Pereszteg •  Petőháza •  Pinnye •  Pusztacsalád •  Répcevis •  Röjtökmuzsaj •  Sarród •  Sopron •  Sopronhorpács •  Sopronkövesd •  Szakony •  Újkér •  Und •  Völcsej •  Zsira
Kismarton ·  Ruszt ·  Sopron
Csepregi járás: Alsószakony ·  Alszopor ·  Berektompaháza ·  Bő ·  Bük ·  Csepreg ·  Csernelháza ·  Csér ·  Damonya ·  Dasztifalu ·  Egyházasfalu ·  Felsőság ·  Felsőszakony ·  Felszopor ·  Gyalóka ·  Gyüleviz ·  Horvátzsidány ·  Iklanberény ·  Iván ·  Káptalanvis ·  Keresztény ·  Kisgeresd ·  Kisgógánfa ·  Kislédec ·  Lócs ·  Lövő ·  Makkoshetye ·  Mesterháza ·  Nagygeresd ·  Nemeskér ·  Nemesládony ·  Nemesvis ·  Németzsidány ·  Ólmod ·  Peresznye ·  Pórládony ·  Pusztacsalád ·  Répcecsáford ·  Répcejánosfa ·  Répceszemere ·  Sajtoskál ·  Salamonfa ·  Simaháza ·  Sopronhorpács ·  Újkér ·  Und ·  Völcsej ·  Zsira
Csornai járás: Acsalag ·  Árpás ·  Bágyog ·  Barbacs ·  Bodonhely ·  Bogyoszló ·  Bősárkány ·  Csorna ·  Dör ·  Egyed ·  Farád ·  Jobaháza ·  Kistata ·  Maglóca ·  Magyarkeresztúr ·  Pásztori ·  Potyond ·  Rábacsanak ·  Rábapordány ·  Rábasebes ·  Rábaszentandrás ·  Rábaszovát ·  Rábatamási ·  Sobor ·  Sopronnémeti ·  Szany ·  Szil ·  Szilsárkány ·  Vadosfa ·  Vág ·  Zsebeháza
Felsőpulyai járás: Alsólászló ·  Alsópulya ·  Alsórámóc ·  Borisfalva ·  Borosd ·  Borsmonostor ·  Császárfalu ·  Csáva ·  Dérföld ·  Felsőlászló ·  Felsőpulya ·  Felsőrámóc ·  Füles ·  Gyirót ·  Kishársfalva ·  Kisostoros ·  Középpulya ·  Lánzsér ·  Lánzsérújfalu ·  Ligvánd ·  Locsmánd ·  Malomháza ·  Nemestelek ·  Pervány ·  Répcebónya ·  Répcefő ·  Répcekároly ·  Répcekethely ·  Répcekőhalom ·  Répcemicske ·  Répcesarud ·  Sopronszentmárton ·  Sopronudvard ·  Sopronújlak ·  Szabadbáránd ·  Vámosderecske
Kapuvári járás: Agyagos ·  Babót ·  Beled ·  Csapod ·  Cirák ·  Dénesfa ·  Ebergőc ·  Edve ·  Eszterháza ·  Fertőendréd ·  Fertőszentmiklós ·  Fertőszéplak ·  Fertőszergény ·  Garta ·  Gyóró ·  Himod ·  Hövej ·  Kapuvár ·  Kisfalud ·  Mihályi ·  Muzsaj ·  Osli ·  Páli ·  Petőháza ·  Rábakecöl ·  Röjtök ·  Sarród ·  Süttör ·  Szárföld ·  Vásárosfalu ·  Veszkény ·  Vica ·  Vitnyéd
Kismartoni járás: Alsókismartonhegy ·  Büdöskút ·  Cinfalva ·  Darázsfalu ·  Feketeváros ·  Felsőkismartonhegy ·  Fertőfehéregyháza ·  Fertőszéleskút ·  Kishöflány ·  Kismartonváralja ·  Lajtapordány ·  Lajtaszék ·  Lajtaszentgyörgy ·  Lajtaújfalu ·  Lorettom ·  Nagyhöflány ·  Oka ·  Oszlop ·  Sérc ·  Szárazvám ·  Szarvkő ·  Szentmargitbánya ·  Vimpác ·  Völgyfalva ·  Vulkapordány ·  Zárány
Nagymartoni járás: Borbolya ·  Darufalva ·  Félszerfalva ·  Fraknó ·  Fraknónádasd ·  Lajtaszentmiklós ·  Márcfalva ·  Nagymarton ·  Pecsenyéd ·  Petőfalva ·  Rétfalu ·  Savanyúkút ·  Selegd ·  Selegszántó ·  Siklósd ·  Szikra ·  Tormafalu ·  Újtelek ·  Zemenye
Soproni járás: Ágfalva ·  Alsópéterfa ·  Balf ·  Csóronfalva ·  Doborján ·  Felsőpéterfa ·  Fertőboz ·  Fertőhomok ·  Fertőmeggyes ·  Fertőrákos ·  Haracsony ·  Harka ·  Hasfalva ·  Hegykő ·  Hidegség ·  Kabold ·  Kelénpatak ·  Kópháza ·  Küllő ·  Lakfalva ·  Lakompak ·  Lépesfalva ·  Lók ·  Mészverem ·  Nagycenk ·  Nagylózs ·  Pereszteg ·  Pinnye ·  Récény ·  Somfalva ·  Sopronbánfalva ·  Sopronkeresztúr ·  Sopronkertes ·  Sopronkövesd ·  Sopronnyék ·  Sopronszécseny ·  Veperd
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gyalóka&oldid=25117444”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 22., 08:45
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.