hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu en en hu fr de cs eo cs hbs_lat ca hu eo nds hu hu hu af es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu fr fr fr en fr nds hu hu eo hu de hu hu hu pl hu fr id hu hu ceb en is pt fr nl es da ms la hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk de hu lt hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es fr hu fr fr hu hu hu hu hu hu fr tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu sl hu hu hu it hbs_lat tr hu hu hu it fr tr hu da hu de hu hbs_lat hu pl hu hu hu ms hu hu hu fr cs hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu en it fi hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en tr hu hu eo hu hbs_lat eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs cs cs pl en hu de hu hu hu hu hu hu is hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu es hu hu pl id hu es hu pl cs hu it hu hu hu hu hu cs hu fi nl hu cs hu fr hu en fr is es hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu pt is hu hu hu es es hu hu hbs_lat pl hu hu it eo hu hu hu pl hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu en fr ca hu hu pl en it hu es hu hu en en de fr en en hu sv fr hu hu fr fr hu hu it hu fi hu pl lt sv hu hu hu hu nb fr hu sv cs fr io fr hbs_lat hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de eo fa fr he it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Hidvégardó témájú médiaállományokat.
Hidvégardó község Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, az Edelényi járásban.
7 A település az irodalomban
Miskolctól körülbelül 65 kilométerre északra fekszik mint a megye – és így Magyarország – legészakibb települése.[4] A környező falvak közül Becskeháza 5, Tornaszentjakab 6, Tornanádaska 7 kilométerre fekszik, a legközelebbi város a határ magyar oldalán a mintegy 30 kilométerre fekvő Szendrő. Az államhatár szlovák oldalán a legközelebbi falu Bódvavendégi (Host’ovce), a legközelebbi város pedig a mintegy 20 kilométerre található Szepsi (Moldava nad Bodvou).
Belterületének főutcája a 2614-es út, amely Hidvégardó közigazgatási területének legészakibb pontján ágazik ki a 27-es főútból dél felé, és kezdeti szakaszán határútként húzódik, Hidvégardó és a már Szlovákiához tartozó Bódvavendégi határvonalán. Hidvégardói külterületen húzódik a fentieknek megfelelően a 27-es főút legészakibb szakasza is, valamint a község határában ágazik ki a 2614-es útból a zsáktelepülésnek számító Becskeházára vezető 26 121-es út is.
Autóbusszal a község a Volánbusz által üzemeltetett 3707-es és 4136-os busszal közelíthető meg.
Elsőként 1283-ban említik. Az 1400-as években a Bebek család birtoka volt. A 14. században már nemcsak temploma, de iskolája is volt. A 15. században huszita kézbe került, majd a husziták kiűzése után vissza a Bebekekhez. A török időkben elnéptelenedett, csak az 1730-as években telepítették be újra. 1736-ban katolikus plébániát hoztak létre, a templomot 1777-ben restaurálták. 1896-ban ért el ide a vasút.
A bécsi levéltárban őrzött Bakócz-Ipolyi kódexben fennmaradtak egy udvarház elszámolásai. Ezt az épületet Bakócz Tamás egri érsek építtette 1492-ben – valószínűleg reneszánsz stílusban, művészi igénnyel. A kódex két tető alatt öt „házról” (azaz szobáról) fából ácsolt kapuról és faragott kőkútról számol be. Ma már semmi nyoma; lehet, hogy ennek helyén áll a Gedeon-kastély.
Sokáig Torna vármegyéhez tartozott, majd a trianoni békeszerződés eredményeként határ menti település lett.
A Hidvégardó összetett szó „hidvég” előtagja a Bódva folyó hídjára utal, az „ardó” utótag pedig az erdőóvó szóból rövidült, és lakosainak egykori foglalkozására, az erdőgazdálkodásra utal.
1990–1994: Matusz Tamás (független)[5]
1994–1998: Matusz Tamás (független)[6]
1998–2002: Matusz Tamás (független)[7]
2002–2006: Matusz Tamás (független)[8]
2006–2010: Matusz Tamás (független)[9]
2010–2014: Matusz Tamás (független)[10]
2014–2019: Matusz János Tamás (független)[11]
2020-tól: Tirpák László (független)[1]
A településen a 2019. október 13-án tartott megtartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, az első helyen kialakult szavazategyenlőség miatt. Aznap a 468 szavazásra jogosult lakos közül 318 fő járult az urnákhoz, ketten érvénytelen szavazatot adtak le, az érvényes szavazatokból pedig egyformán 117-117 esett a négy független jelölt közül kettőre, Matusz Tamás addigi polgármesterre és egyik kihívójára, Tirpák Lászlóra, amivel mindketten 37,03%-os eredményt értek el.[12][13] Az emiatt szükségessé vált időközi választás viszont, amit 2020. február 2-án tartottak meg, lényegében tét nélkülivé vált, mert ezen már csak Tirpák László indult el a polgármesteri posztért.[1]
A település népességének változása:
2001-ben a lakosok 90%-a magyar, 10%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[14]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99,3%-a magyarnak, 4,5% cigánynak, 0,2% németnek, 0,2% ruszinnak mondta magát (0,7% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 84%, református 8,5%, görögkatolikus 2,4%, felekezeten kívüli 3,3% (1,8% nem válaszolt).[15]
Gedeon-kastély (Tornai u. 54.) A hatszobás, L alaprajzú, földszintes, copf stílusú kastélyt feltehetően Gedeon Kelemen építtette az 1770-es években (lehet, hogy egy korábbi kúria felhasználásával). Az utca felőli homlokzatát háromtengelyes középrizalit tagolja; timpanonjában isten szemes stukkódísszel. Ablakai fölött vakolatdíszek láthatók. Belül dongaboltozatos oldalfolyosó, a szobákban fiókos dongaboltozat, díszes barokk ajtók, rokokó cserépkályha. A kastélyban egy ideig iskola működött, majd üresen állt. Jelenleg a Teleháznak és a kézművesháznak ad otthont.[16]
Az elnyújtott téglalap alaprajzú, földszintes Papp-kúriát (Tornai u. 95.) 1830 körül építették népies, klasszicizáló stílusban. Utcai homlokzata előtti két portikusz oszloppárokkal alátámasztott oromzatában stukkó címerpajzsok láthatók. A homlokzatok jelenleg díszítetlenek. Belül erősen átalakították.
A fallal kerített római katolikus templom (középkori eredetijét 1777-ben barokk stílusban teljesen átépítették, majd a 19. század elején felújították. A főhomlokzata előtt álló, durva terméskőből emelt, szép vonalú sisakkal koronázott torony a középkori templom harangtornya lehetett. A három szakaszra osztott hajót és a keskenyebb, egyenesen záródó szentélyt csehsüvegboltozat fedi. 18. századi oltárképe az angyali üdvözletet ábrázolja.
A református templom 1794–97-ben épült. 1834-ben teljesen leégett, de 1837-ben újjáépítették. A déli homlokzata előtt álló zömök toronyra 1986-ban hegyes sisakot tettek, ezzel magassága elérte a 15 m-t. A nyugati oldalon nyíló bejáratot kicsiny előtér védi. Téglalap alaprajzú, síkmennyezetes hajója 6 m * 12 m-es, berendezése egyszerű.
Szent Imre tér Nepomuki Szent János szobrával
Itt született 1872-ben Tóth-Szabó Pál levéltáros, történész.
Saját kívánságára a község temetőjében szórták szét H. Szabó Béla (Kassa, 1919 – Szikszó, 1999) hamvait. H. Szabó Béla eredetileg biztosítói alkalmazott volt, de Borsod-Abaúj-Zemplén megye természet- és műemlékvédelmének szakavatott krónikása lett. A Bódva völgyét kedvelte leginkább. E szűkebb tájegység műemlékeiről két kiadványt is írt: Bódva-völgyi képeskönyv (Miskolc, Borsodi Szemle, 1956) és Árpád-kori emlékek Borsodban (Miskolc, Borsod Tourist, 1979)
A település az irodalomban[szerkesztés]
Hidvégardó a helyszíne Bayer Zsolt Valahol feltámadás volt címet viselő novellájának.
↑ a b c Hidvégardó települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2020. február 2. (Hozzáférés: 2020. június 26.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
↑ Ugyanakkor az ország legészakibb határponja Füzér településhez tartozik. Magyarország legészakibb települése. fuzer.hu. (Hozzáférés: 2020. szeptember 25.)
↑ Hídvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Hidvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 19.)
↑ Hidvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
↑ Hidvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
↑ Hidvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
↑ Hidvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
↑ Hidvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 22.)
↑ Hidvégardó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 22.)
↑ Szaniszló Bálint:  (magyar nyelven) (html). boon.hu, 2019. október 15. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
↑ A nemzetiségi népesség száma településenként [halott link]
↑ Archivált másolat. [2007. május 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. március 12.)
Hadobás Sándor, 2003: Az Aggteleki Nemzeti Park és környéke kultúrtörténeti értékei I. Építészeti emlékek. 2., javított kiadás. Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság
Az Edelényi járás települései
Abod ·  Balajt ·  Becskeháza ·  Bódvalenke ·  Bódvarákó ·  Bódvaszilas ·  Boldva ·  Borsodszirák ·  Damak ·  Debréte ·  Edelény ·  Égerszög ·  Galvács ·  Hangács ·  Hegymeg  ·  Hidvégardó ·  Irota ·  Komjáti ·  Ládbesenyő ·  Lak ·  Martonyi ·  Meszes ·  Nyomár ·  Perkupa ·  Rakaca ·  Rakacaszend ·  Szakácsi ·  Szalonna ·  Szendrő ·  Szendrőlád ·  Szin ·  Szinpetri ·  Szögliget ·  Szőlősardó ·  Szuhogy ·  Teresztenye ·  Tomor ·  Tornabarakony ·  Tornakápolna ·  Tornanádaska ·  Tornaszentandrás ·  Tornaszentjakab ·  Varbóc ·  Viszló ·  Ziliz
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hidvégardó&oldid=24007096”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2020 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 2., 17:34
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.