hu eu hu hu hu hu hu eu hu hu sk hu hu hu hu ca hu hu hu hu hif hu hu hu hu hu eo hu fr hu hu es pl hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu eu hu hu eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu fr hu hu fr hu en ms en fi hu et fi hu eu hu hu hu fr hu hu fr de hu hu hu hu hu hu en cs hu fi hu de fr hu hu en it fr en hu pt en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr cs hbs_lat sv tr es hbs_lat hu fr hu hu br en en hu hu fr hu en hu hu hu hu hu fr hu hu hu en id hu hu hu hu hu ms hu hu es hu hu hu de hu sk hu hu hbs_lat hu hu hu hu it en lt pl hu hu hu hu fr hu hu hu id hu fr hu fr fr hu hu hu hu hu en hu hu en sk en hu es es hu hu is hu hu hu hu hu hu hu nl hu hbs_lat fr hu hu hu hu en hu fr ceb hu fy hu hu cs fr hu hu hu sk et hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu ceb hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl sv hu tr sk hu fr hu hbs_lat pl fr cs hu fr de ca de en ru el hu hu hu sk hu hu hu eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id hbs_lat de eo fa fr he hy it ko ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat sv fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 1.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az ciszterci apátság és a Reguly Antal műemlékkönyvtár
A Wikimédia Commons tartalmaz Zirc témájú médiaállományokat.
Zirc (németül: Sirtz[3]) város Veszprém megyében, a Zirci járás egyetlen városa, és egyben központja, „a Bakony fővárosa”. A festői település Magyarország legmagasabb fekvő városa, központja 400 m magasan helyezkedik el. A Bakony keleti részén, a Cuha patak szomszédságában fekszik. Veszprémtől 25 km-re és a Balaton északi keleti sarkától 30 km-re északra, Pápától körülbelül 45 kilométerre keletre és 57 kilométerre délre Győrtől. 2018-ban 6805 lakossal rendelkezett.
A városhoz tartozik Akli, Kardosrét, Szarvaskút és Tündérmajor falvak is. Az első írásos említés 1199-ből származik, ahol Siric néven említik.
A város szimbóluma a zirci ciszterci apátság, amely 1737 és 1752 között épült. Egyéb látnivalók közé tartozik a helyi arborétum, a Természettudományi Múzeum és a Reguly Antal Könyvtár.
A Bakony erdejének sűrűjében az akkoriban csak jórészt erdei vadak járta tájon, a 400 m magasan fekvő ciszterci kolostort, a rend nagy hazai pártfogója III. Béla királyunk alapította és a 15. századig élte virágkorát. A török uralom idején a szerzetesek annyira rettegtek a hódító oszmánoktól, hogy elmenekültek az apátságból és maga a település is elnéptelenedett. Most látható formájában csak 1733-ra épült fel az egyemeletes monostor és 1748-ra a templom. Ettől kezdve a kolostorban a magyar származású rendtagok száma egyre nőtt, és Zirc lett a magyarországi ciszterci rend központja. 1735-ben kóstolták meg először az itt helyben készült sört, amit némi kihagyás után 2015-től újra főznek.
A híres zirci arborétumot is az 1182-ben letelepedett ciszterciek kezdték építeni, egy 600 éve kialakított halastó körül. A 20 Ha-os terület Magyarország ma legmagasabban fekvő élőfa gyűjteményét rejti, 5 kontinensről, több mint 600 fa és cserje faj él itt.
6.4 Reguly Antal szülőházában alapított Múzeum és Alkotóház
6.6 A Zirci Arborétum Természetvédelmi Terület
6.7 Országos Széchényi Könyvtár Ciszterci Műemlékkönyvtár
9 A település az irodalomban
Zirc festői fekvésű kisváros a Magas-Bakonyban, a Zirci-medencében. Magyarország legmagasabban fekvő városa (a városközponton a 400 méteres szintvonal halad át). Veszprémtől 25 kilométerre északra, Pápától 45 kilométerre keletre, a Balatontól 35, Győrtől 57 kilométer távolságra van.
A város központján észak-déli irányban áthalad a 82-es főút, amelyből itt több alsórendű út is kiágazik, köztük a két legfontosabb a főút 20. kilométere előtt nyugat felé letérő, Pápa térségéig vezető 8301-es út és a 21. kilométernél, keleti irányban kiinduló, a Keleti-Bakony településein át Mórig húzódó 8216-os út.
Zirc nemcsak közúti, de vasúti megközelítési lehetőséggel is rendelkezik, mivel áthalad a területén, szintén észak-déli irányban a 11-es számú Győr–Veszprém-vasútvonal, sőt az itteni vasútállomásról egy vasúti szárnyvonal is kiágazik keleti irányban, Dudar felé, bár ez utóbbi vonalon 1995 óta szünetel a személyforgalom.
Tündér Farm - Sport és szabadidő Központ (Tündérmajor) légi felvétele
Zirci Ciszterci Apátság légi fotón
Története, amely több mint 800 évre tekint vissza (a település első ismert említése 1199-ből származik, Siric formában[6]), leginkább a ciszterciek apátságához fűződik. Az első ciszterci apátságot 1182-ben III. Béla alapította, ez a 15. század elejéig a magyarországi ciszterci apátságok között kiemelkedő szerepet töltött be.[7]
Első ismert nevű apátját, Újfalussy Mártont a portyázó törökök 1678-ban megölték. 1699-ben a település harmincegyezer forint örökáron a sziléziai Heinrichau kezére került. Az első német telepesek 13 házát 1704-ben a kurucok felégették, de 1715-25 között újabb német telepesek érkeztek és felépült az első 28 ház. Ezt követően indult meg Zirc újjáalapítása.[8]
A település 1984-ben kapott városi rangot.
Településrészei: Kardosrét, Akli, Szarvaskút, Tündérmajor.
1990–1994: Varga István[9][10] (MDF–KDNP)[11]
1994–1998: Dr. Varga Tibor (MSZP)[12]
1998–2000: Dr. Varga Tibor János (független)[13]
2001–2002: Dr. Varga Tibor (független)[14][15]
2002–2006: Horváth László (SZDSZ–MSZP)[16]
2006–2010: Ottó Péter (független)[17]
2010–2014: Ottó Péter (Fidesz–KDNP)[18]
2014–2019: Ottó Péter (Fidesz-KDNP)[19]
2019-től: Ottó Péter (Fidesz–KDNP)[1]
A településen 2001. február 4-én időközi polgármester-választást tartottak,[14] az előző polgármester lemondása miatt.[20] Lemondása ellenére ugyanő elindult az időközi választáson is, és négy jelölt közül meg is nyerte azt.[21]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 83,6%-a magyarnak, 4,9% németnek, 0,2% cigánynak mondta magát (16,3% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,2%, református 5,4%, evangélikus 1,8%, felekezeten kívüli 7,6% (28,5% nem nyilatkozott).[22]
A zirci apátság épületegyüttese a 82-es főútról felől
Lásd még: Zirci apátság
A város jelképe a ciszterci basilica minor, mely a középkori apátságtól nyugatra épült az 1700-as években (1737–1752), barokk stílusban. A templom belső tere a 20–21. század fordulóján igen nagy változáson ment át: a freskókat restaurálták, és ennek során derült ki, hogy az idősnek festett arcok alatt eredetileg fiatal személyek arca látható, a fehérre átfestett szobrok pedig arannyal vannak bevonva. A templom tervezője ismeretlen, a freskókat Wagmaister József, a Szűz Mária mennybevételét ábrázoló főoltárképet Franz Anton Maulbertsch készítette.
A város központi részén elhelyezkedő ciszterci monostor jellegzetes épületének a templomhoz csatlakozó 18. századi szárnyait Witwer Márton karmelita szerzetes tervezte. Az épület 19. század közepi bővítéseknek köszönhetően az apátság még két látogatható intézményt fogad be: az ország egyetlen vidéki természettudományi múzeuma, a Bakonyi Természettudományi Múzeum[23] kiállítása található meg a templomkertről nyíló épület első emeletén. Továbbá, az Országos Széchényi Könyvtár által üzemeltetett Reguly Antal Műemlékkönyvtár, mely a második emeleten található. A belső udvarban egy időben a Bakonyi Pantheon volt látható, melyet új helyre költöztetnek. A természettudományi múzeum 1972 óta működik, kiállításán diorámákban mutatják be a Bakony élővilágát, valamint a Kárpát-medence ásványait. A múzeum feladata a Bakony hegység faunájának, flórájának és geológiájának vizsgálata. A műemlékkönyvtár 65 000 kötetes állománya nagyrészt 18–19. századi, de találhatók egyedülálló ősnyomtatványok is. Az épület különlegessége a kazettás dongaboltozat és az intarziás parketta, faberendezések – ez utóbbiak Wilde Mihály asztalosmester munkái.
A régi templomból szinte csak egy épületelem maradt fenn: a Köztársaság utcán a vasútállomás felé haladva találjuk meg a Szent Imre-szobrot azon a pillérkötegen, amely az első templom része volt. (A város címerében is megtalálható ez a pillér, pontosabban a templom romjaiból az eredeti helyén megmaradt pillérköteg illusztrált keresztmetszete) A 20. század eleji feltárásnak köszönhetően újra ismert a templom alaprajza, s azóta is több kőtöredék került elő, melyek segítenek rekonstruálásában.[24]
„Nagy művészi értéket képviselő műemlék a Fájdalmas Szűzanya tiszteletére szentelt barokk plébániatemplom, amely szerényen húzódik meg Zircen a hatalmas ciszterci apátság árnyékában a város szélén.” (Dr. Prokopp Mária művészettörténész, egyetemi tanár, ELTE, Bp.) A zirci „Kistemplom” többszörösen megszentelt helyen áll; hazánkban az egyetlen, alapfalaiban még nyomon követhető középkori királyi udvarház és fából ácsolt kápolna, majd kőtemplom maradványainak hajdani sírkertjében. A késő barokk Plébániatemplom[25] igen jelentős képzőművészeti és díszítőfestési alkotások foglalata. Benne 1780-tól látható a páratlan komponáltságú Pietà-faplasztika köré szervezett „Mária hét fájdalma” mennyezet- és falkép ciklusa. Magyarországon ezzel a tematikával csak Zirc őriz műveket egy egész templomra kiterjesztve. Maulbertsch legkiválóbb tanítványa, a jeles mesterré lett ifj. Josef Winterhalder festette meg a vegyes technikába oltott freskó-szekkó képeket. A Mester zirci képsora (a közelmúltban megjelent Minerva-kötetig) ismeretlen volt a tudományos világ előtt. A zirci plébániatemplomban és kertjében az egyetemes művészettörténet további kiemelkedő alkotásai tanulmányozhatók. A Zirci Pietà faplasztika 2000-ben a Nemzeti Alaptantervbe (NAT) is bekerült,[26]
Reguly Antal szülőházában alapított Múzeum és Alkotóház[szerkesztés]
Országos Széchényi Könyvtár Ciszterci Műemlékkönyvtára
A Magas-Bakony helytörténetét, néprajzát az érdeklődők a Reguly Antal szülőházában alapított Múzeum és Alkotóház kiállításain ismerhetik meg: az önellátó paraszti társadalom használati eszközrendszerét, az ügyes kezű pásztorok készítette tárgyakat, a kovácsok, bognárok, takácsok, fazekasok, tapló-feldolgozók, mézeskalácssütők, gyertyakészítők, csuhézók, kosárfonók munkáit mutatják be a látogatóknak. A múzeumban megtekinthető Reguly Antal magyarság kutató, finnugrista nyelvész életét, utazásait, tudományos kutatásait, valamint a Bakony népművészetét bemutató állandó kiállítás. A Reguly Antal szülőházában alapított múzeum udvarában népi kismesterségek műhelyei működnek, amelyekben mesterek irányításával, előzetes megrendelés alapján egész évben dolgozhatnak gyermekek és felnőttek egyaránt.
A Győr felé haladó országútról nem sokkal Zirc után letérve tekinthető meg az Agrárműszaki gyűjtemény, ahol európai és hazai ritkaságokat, így például körmös traktort, vagy a Hofherr – Schrantz gyár híres cséplőgépét szemlélheti meg a látogató.
A Zirci Arborétum Természetvédelmi Terület[szerkesztés]
Egyedi értéke a városnak a nemzetközileg ismert és elismert természetvédelmi terület, az Arborétum is. (Az arborétum szó a latin arbor – élő fa szóból származik, azaz az arborétum = fás kert, fás park). A 20 hektáros területen 110, a Föld öt kontinenséről gyűjtött fa- és cserjefaj él. A ligetet a ciszterciek egy 600 éve kialakított halastó körül kezdték telepíteni 178-ban. A zirci arborétum jellegzetes angolkert, amelyben az erdőfoltok szabálytalan tisztásokkal váltakoznak.
Országos Széchényi Könyvtár Ciszterci Műemlékkönyvtár[szerkesztés]
A műemlékkönyvtár az apátsági épület második emeletén található. Az első könyveket a 18. században az új alapítást végző heinrichaui szerzetesek hozták magukkal. Az állomány 1950-re 65 000 kötetre duzzadt, a ciszterci rend feloszlatását követően a könyvtár állami tulajdonba került. Szerencsére a kezelésével a Nemzeti Könyvtárat bízták meg, amely e feladatot máig ellátja, míg a tulajdonjog visszaszállt a ciszterciekre. A könyvtár 70 ősnyomtatványt, több mint 300 antikvát tudhat magáénak, melyek közül sok egyedülálló Magyarországon. Az állomány tematikailag elsősorban teológia, ám találhatunk könyveket a legtöbb tudomány területéről.
A vidék természeti értékeit mutatja be a Pintér-hegyi parkerdő tanösvénye, illetve az Olaszfalu határában található Eperjes-hegyi geológiai bemutató tanösvény is (lásd: Eperjes Tanösvény). A környéken bárhol lehet túrázni, a Cuha-völgy szurdokai, a Gerence-patak völgye, a Kőris-hegy számos látnivalót kínál.
Zirci Buli: 1991–2015 között minden év első júliusi hétvégéjén megrendezésre került a család és barátság fesztiválja. A kezdettől ingyenes szabadtéri zenés fesztivál a Bakony szívében húszezernyi látogatót vár az egész országból és külföldről. Pro Urbe díjas, Zirc város kulturális idegenforgalmi rendezvénysorozatának része, és 2001-ben a „Veszprém megye Kiváló Civil Szervezete” címet kapta.[27]
A járásbíróság épülete egyedülálló Magyarországon. Különös ismertetőjele az igen masszív felépítés, mely a korábbi időkben való egyéb felhasználásra utal. Méretéből fakadóan azonban büntető tanács nem székel az épületben. Kiemelt jelentőséggel bír a magyar ügyvédség körében, melynek forrása ismeretlen.
Reguly Antal (1819. július 11. – 1858. augusztus 23.) nyelvész, a finnugor népek kutatója
Köves János (Zirc, 1882. január 8. – Budapest, 1977. október 21.) állatorvos-doktor, a sertések fertőző betegségei magántanára (1917), egyetemi nyilvános rendkívüli tanár (1937), [28]
Czeiner Nándor 1850. május 25. – Budapest, 1928. május 21.) szőlészeti szakember
Szépligeti Győző (1870-ig Schönbauer) (1855. augusztus 21. – Budapest, 1915. március 24.) tanár, zoológus, entomológus
Bér Júlia (1911. május 8. – 2012. június 10.) Zirc díszpolgára (1989): festő- és grafikusművész, a zirci Barátság Nemzetközi Grafikai Gyűjtemény létrehozója (1971–),[29]
Borenich Péter (1940. május 4. –) rádiós szerkesztő, dramaturg
Galambos János (1940. szeptember 1. – 2019. december 19.) matematikus
Schranz Lajos (1943. június 11. –) festőművész
Hebling János (1954–) Széchenyi-díjas és Jedlik Ányos-díjas lézerfizikus, intézetvezető egyetemi tanár
Szabó Tamás József (1956. október 30. –) püspök
Nagy Zoltán (1957. augusztus 3. –) jogász, a Diákhitel Központ Zrt. vezérigazgató-helyettese
Baky György (1957. június 18. –) gépésztechnikus, politikus (SZDSZ), Bakonybél korábbi polgármestere (1990–1994)
Freund Tamás (1959–) Széchenyi-díjas és Bolyai-díjas neurobiológus, tanszékvezető egyetemi tanár, akadémikus
Hullan Zsuzsa (1961. szeptember 25. –) színésznő
Gámentzy Eduárd (1963. február 19. –) költő
Horváth Lajos Ottó (1963. augusztus 16. –) színész
Rábai Balázs (1974. október 5. –) magyar televíziós és rádiós műsorkészítő, riporter, újságíró, az RTL Klub híradósa
Beke Ivett (Yvette) (1976. augusztus 21. –) playmate
Vesztergom Andrea (1977. május 16. –) költő
Földesi Barnabás (1980. szeptember 4. –) festőművész
Fehér Tiborné Turi Mária festőművész
I. András magyar király 1060 decemberében
Újfalussy Márton, a zirci apátság első apátja (†1678)
Szűcs István Miklós (Budapest, 1947. április 16.) Zirc díszpolgára (2019): okl. képzőművész, középiskolai tanár, szakíró, Fonay-díjas szakfelügyelő,[30]
A település az irodalomban[szerkesztés]
Pázmándi Horváth Endre Zirc emlékezete (1814) című versében a kolostor és a falu történetét írta meg
Jókai Mór Enyim, tied, övé c. regénye részben Zircen, a ciszter apátságban játszódik a szabadságharcot megelőző években
Dr. Horváth Konstantin: Zirc története („Clairvaux-i Szent Bernát egyházdoktorrá avatásának százéves emlékezetére 1930-ban, Szent Imre-esztendejében.” Közrebocsájtása: „a ciszterci rend Magyarországon 800 éves” jubileumára, 1942-ben)
Zirc és a közeli Csincsér-major az egyik fő helyszíne Fehér Béla Derengő betyár utolsó kívánsága című humoreszkjének
Aggházy Mária: A zirci apátság templomépítkezései a XVIII. században. Egyetemi doktori értekezés, Veszprém, 1937
Aggházy Mária: Régi magyar faszobrok. Budapest, 1958 (Akadémiai Kiadó, Budapest, Pietà-csoport Zircről, 29-30. oldal, 69. tábla, orosz és német nyelven is kiadták)
Koppány Tibor: XI. századi királyi udvarház maradványai Zircen. A Veszprém Megyei Múzeumok Közleményei (1972/11. 139-145. o.)
Kralovánszky Alán: Árpád-kori királyi udvarház régészeti kutatása Zircen (Horizont, X. évf. 1982. 4. szám, 11-12.o.)
Szűcs István Miklós: Zirc középkori udvarháza és ciszterci monostora (Lakitelek Alapítvány-díj 1992., Kiadta: Veszprém Megyei Pedagógiai Intézet, Veszprém, 1994)
Szűcs István Miklós: Hitvallás és abszurditás (Z-Press Kiadó, Miskolc, 2012/13. Szakmai lektor: dr. Trencsényi László neveléstörténész, egyetemi tanár, Pécsi Tudományegyetem, Pécs)
Szűcs István Miklós: Winterhalder a zirci kistemplom falképeinek mestere. A Fájdalmas Szűzanya templom művészeti emlékei (Média Piramis Kft., Dunakeszi, 2013. Lektor Dr. Prokopp Mária művészettörténész, Budapest, ELTE)
Szűcs István Miklós: Zirc – Fájdalmas Szűzanya Kistemplom, Tájak – Korok – Múzeumok Egyesület 834. sz. kiadványa, Budapest, 2014 (megjelent a Zirci Ciszterci Apátság gondozásában)
Szűcs István Miklós: Winterhalder képei a zirci plébániatemplomban (Minerva Kiadó, 2018, Nemzeti Kulturális Alap. Szakmai lektor: dr. Prokopp Mária művészettörténész, egyetemi tanár, ELTE, Művészettörténeti Intézet, Budapest) ISBN 978-615-5637-05-6
↑ a b Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 22.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2018. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2018. szeptember 27. (Hozzáférés: 2018. szeptember 27.)
↑ http://www.ungarndeutsche.de/de/cms/uploads/Ortsnamen_ungarndeutsche.pdf Archiválva 2014. június 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés 2013. augusztus 15.)
↑ Zirc története Archiválva 2014. július 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, wiki.strandkonyvtar.hu
↑ Zirc Város Településfejlesztési Koncepciója Archiválva 2014. július 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, www.zirc.hu
↑ a b Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára. I–II. Második kiadás. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1988. ISBN 963 05 4567 5
↑ Zirci Ciszterci Apátság - Rendtörténet Európában
↑ A zirci apátság templomépítkezései a XVIII. században[halott link]
↑ Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ A hivatkozott forrás a jelölő szervezetre vonatkozóan nem tartalmaz pozitív információt, azt nem ismertként tünteti fel.
↑ Hátraarc – az önkormányzati választások negyedszázada Zircen. 3. rész – 1990. ZIRCINFO. (Hozzáférés: 2020. június 13.)
↑ Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ a b A 2001. február 4-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. február 4. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
↑ A hivatkozott forrásból a választás részletes eredményei nem állapíthatók meg.
↑ Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
↑ Zirc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 22.)
↑ Időközi önkormányzati választások 2001-ben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001 (Hozzáférés: 2020. május 25.)
↑ Ismét Varga Tibor lett Zirc polgármestere (magyar nyelven) (html). Origo.hu, 2001. február 4. (Hozzáférés: 2020. május 25.)
↑ [1] Archiválva 2006. április 22-i dátummal a Wayback Machine-ben A Bakonyi Természettudományi Múzeum honlapja
↑ [2] A zirci apátság honlapja
↑ szerkezeti osztásainak arányrendje és a torony kiképezése alapján Hugo Maria Hazael mérnök-pap tervezésére gondolhatunk, egybevetve az egri szerviták Fájdalmas Anya templomával.
↑ amely vélhetően a Sziléziában népszerű barokk szobrász, Gregorio Fernandez (Hernandez) spanyol-galíciai (Valladolid) műhelyében készült. Szűcs István Miklós: Winterhalder képei a zirci plébániatemplomban (Minerva Kiadó, 2018, Nemzeti Kulturális Alap, Budapest) ISBN 978-615-5637-05-6
↑ [3] Archiválva 2014. augusztus 20-i dátummal a Wayback Machine-ben A Zirci Buli honlapja
↑ az állatorvos-tudományok doktora (1952), a járványtan címzetes egyetemi tanára (1963), a Phylaxia Szérumtermelő Rt. alapító igazgatója, vezérigazgatója, majd műszaki vezetője (1912–1952). Köves János az oltóanyag-termelésben iskolát teremtett.
↑ a Csehszlovák Képzőművészek Szövetsége és a Csehszlovák Képzőművészeti Alap tagja. Veszprém megyéért kitüntető díj arany fokozata (1985), Franz Kafka-díj (2000), Masarik-díj (2001), a Magyar Köztársaság Arany Érdemkeresztje (2006). Elhunytával nyitották meg Zirc Felső-temetőjének Díszparcelláját
↑ vezető szaktanácsadó, szakértő, gimnáziumi rajztagozat alapító-vezető, városi galéria és Veszprém megye első képzőművészeti szakközépiskolájának (OKJ) teremtője-vezetője, a Magyar Rajztanárok Országos Egyesületének (MROE) titkára (2000-2005), a Magyar Alkotóművészek Országos Egyesületének (MAOE) és a Magyar Művészeti Akadémia (MMA) Művészetelméleti Tagozatának köztestületi tagja
Légifotók Zircről és az Apátságról (2011)
Térkép Kalauz – Zirc
Zirci kistérség közigazgatási portálja
Zirc a www.utikonyvem.hu oldalon
Zirci arborétum, Balaton-felvidéki Nemzeti Park
Zirc városával foglalkozó blog
A Békefi Antal Városi Könyvtár helyismereti gyűjteménye[halott link]
Zirc műemlékei: Winterhalder képei a zirci plébániatemplomban |date=2018 Minerva Kiadó, Nemzeti Kulturális Alap (NKA)
Sablon:Az Országos Kéktúra 8. szakasza
Az Országos Kéktúra Városlőd és Zirc közötti (8.) szakasza
Városlőd-Kislőd vá.  ·  Városlőd  ·  sportpálya  ·  8-as út aluljáró  ·  Erzsébetmajor  ·  Hosszú-földek  ·  Vámos-patak  ·  Régi vasút  ·  Erdei pihenő  ·  Vadászház  ·  Jáger-rét  ·  Németbánya  ·  bauxitszállító út  ·  régi vasút  ·  Cseres  ·  Gyökér-kút  ·  Mészégető  ·  Gerence-fogadó  ·  Bakonybél  ·  Öreg-séd-völgye  ·  Barátok útja  ·  Parajos  ·  Eleven-förtés  ·  Határ-nyiladék  ·  Kőris-hegy  ·  Kisszépalmapuszta  ·  Szépalmapuszta (Hotel Szépalma)  ·  Rét-földek  ·  Borzavár  ·  Takács-árok  ·  Pintér-hegy  ·  parkerdő  ·  tanösvény bejárat, parkoló  ·  Zirc, Rákóczi tér  ·  Apátság  ·  Zirc vá.
Előző túraszakasz (7. Nagyvázsony – Városlőd)  ·  Következő túraszakasz (9. Zirc – Csókakő)
A Zirci járás települései
Bakonybél •  Bakonynána •  Bakonyoszlop •  Bakonyszentkirály •  Borzavár •  Csesznek •  Csetény •  Dudar •  Lókút •  Nagyesztergár •  Olaszfalu •  Pénzesgyőr •  Porva •  Szápár •  Zirc
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Zirc&oldid=25142624”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 áprilisából
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 1., 22:59
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.