hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Olasz hadüzenet és a kölcsönös internálások | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Olasz hadüzenet és a kölcsönös internálások
1915. május 23-án Olaszország hadat üzent az Osztrák–Magyar Monarchiának. „A háború következményei már hadüzenet előtt mutatkoznak. Olaszország az embertelenségben is követni akarja szövetséges társait és internálni a vele harcban álló államok Olaszországban rekedt alattvalóit.” – írta az előző napi, központi hírek alapján Népszava.
Az internálást, azaz a „gyanús idegen elemek” összegyűjtését és kényszerlakhelyre telepítését azonban nemcsak az antant hatalmak alkalmazták – úgymond a kémkedés megakadályozására –, hanem általános, mindkét háborús félre jellemző „embertelenség” volt. Ennek megfelelően az olasz hadüzenet után pár nappal a hatóságok összeírták a Budapesten és környékén élő olasz állampolgárokat. A Népszava tudósítása alapján az első nap csak kevesen jelentkeztek, főleg kőfaragók, de köztük volt a híres olasz vívómester, Italo Santelli is, akinek nagy szerepe volt a magyar vívás világsikereinek megalapozásában. (Tanítványai, mint például Gerevich Aladár később számos világ- és olimpiai bajnoki címet nyertek.) Az országos összeírás végeztével, június elején megkezdődött a hadköteles korú férfiak internálása, azok kivételével, akik hosszabb ideje itt tartózkodtak, biztos megélhetésük volt és kétség kívül megbízhatóknak minősültek, vagy egy megbízható magyar állampolgár kezességet vállalt értük. A kivételezettek sem kerülték el azonban a rendőri felügyeletet. Az olasz nők, gyermekek vagy idősebb férfiak közül pedig internálásra kerültek azok, akiket „aggályos magatartásúnak” ítéltek.
Miközben Olaszországban és a Monarchiában elkezdődött az ellenséges állampolgárok internálása, szerb–osztrák-magyar viszonylatban már a korábban internáltak, pontosabban közülük „a nem hadköteles férfi kategóriájába esők” kicseréléséről szóltak a hírek 1915. május–júniusban. A csere amerikai közvetítéssel, az akkor még a háborúban semleges Románia területén keresztül zajlott.
Szerb és osztrák-magyar internáltak kicserélése = Népszava, 1915. május 9.
Az olasz háború előtt = Népszava, 1915. május 23.
Olaszország alattvalóinak jelentkezése és összeírása a fővárosban = Népszava, 1915. május 26.
Az olaszok jelentkezése = Népszava, 1915. május 27.
Kicserélik a szerb internáltakat = Népszava, 1915. június 4.
Az itteni olaszok összeírása = Népszava, 1915. június 7.
Népszava, 1915. május 26.
Olaszország alattvalóinak jelentkezése és összeírása a fővárosban
Dr. Boda Dezső főkapitány a következő fölhívást tette közzé a Monarchiával hadiállapotban levő Olaszország alattvalóinak jelentkezése és összeírása tárgyában. A fölhívási rendelet szó szerinti szövege a következő:
A Monarchiával hadiállapotban levő Olaszország hazánkban tartózkodó polgárainak összeírását a magyar királyi belügyminiszter úr elrendelvén, fölhívom a Budapest székesfővárosban, Újpest rendezett tanácsú városban, továbbá Rákospalota és Pestújhely, nemkülönben Kispest (és állami munkástelep), Pestszentlőrinc, valamint Erzsébetfalva községekben tartózkodó összes olasz állampolgárokat, hogy összeírásuk végett az alább megjelölt rendőrhatóságoknál folyó évi május hó 26-tól kezdődőleg legkésőbb folyó évi május hó 29-ig a rendelkezésükre álló összes személyi okmányaikat magukkal hozva személyesen föltétlenül jelentkezzenek. A megjelölt napokon reggeli 9 órától délutáni 1 óráig és délutáni 4 órától este 8 óráig lehet jelentkezni, és pedig a Budapesten lakó olasz alattvalóknak az államrendőrség bejelentési hivatala főnökénél (V., Ferenc József tér 7., a kapu alatt jobbra), az Újpesten, Rákospalotán és Pestújhelyen lakóknak az újpesti kerületi kapitányság vezetőjénél, a Kispesten, az állami munkástelepen és Pestszentlőrincen lakóknak a kispesti kerületi kapitányság vezetőjénél, az Erzsébetfalván lakóknak pedig az erzsébetfalvai kerületi kapitányság vezetőjénél. Azon olasz állampolgárnak, aki e hirdetményi idézésre nem jelentkezik, az 1881. évi XXI. tc. 13. §-a alapján az elővezetése lesz elrendelve s a körülményekhez képest ellene az eljárás a külföldiek ittlakásáról szóló 1903. évi V. tc. alapján is meg fog indíttatni. Figyelmeztetésül közlöm, hogy az idézett törvénycikkbe ütköző kihágások az esetek különbözőségéhez képest 200 koronáig, illetve 600 koronáig terjedhető pénzbüntetéssel, ha pedig az adatok szolgáltatására kötelezett valótlan adatokat mond be, egy hónapig terjedhető elzárással és 400 koronáig terjedhető pénzbüntetéssel büntetendők.
Népszava, 1915. május 27.
A főkapitányságon szerdán reggel kezdték meg a Budapesten tartózkodó olasz állampolgárok összeírását. Szirmay Andor rendőrtanácsos, a bejelentő hivatal főnöke végzi az összeírást több tisztviselővel és olaszul tudó detektívekkel. Szerda délelőtt mindössze húsz olasz jelentkezett, legnagyobb részük kőfaragó. A jelentkezőknek fölveszik a nacionáléját, a kereseti és vagyoni viszonyai iránt érdeklődnek, megkérdezik mióta tartózkodik Magyarországon, volt-e már büntetve s milyen katonai kötelezettségei vannak hazájával szemben? A húsz jelentkező közül tíz volt katonaköteles, köztük Santelli Italo, az ismert vívómester is. A jelentkezők igazolványt kaptak és elbocsátották őket. Internálásukra nézve még semmiféle intézkedés sem történt.
Népszava, 1915. június 7.
Az itteni olaszok összeírása
A belügyminiszter valamennyi törvényhatóság első tisztviselőjéhez és a budapesti államrendőrség főkapitányához körrendeletet intézett, amelyben arról intézkedik, hogy a Magyarországon élő olasz állampolgárok összeírásának befejezésével az összeírt alattvalók közül kiket kell eltávolítani lakóhelyükről és kiket kell őrizet alá helyezni. A rendelet szerint eltávolítandók és internálandók a 18–50. életév közt levő férfiak, nemkülönben a korra való tekintet nélkül azok, akik az olasz hadseregben katonai rangot viseltek. Kivételt kell tenni azokkal, akik hosszabb ideje az országban tartózkodnak, maguknak gazdasági egzisztenciát teremtettek, akiknek megbízhatósága kétségen kívül áll, illetve akikért megbízható magyar állampolgárok jótállást vállalnak. Ezek az olasz állampolgárok lakóhelyükön, amennyiben ezek a hadszíntértől távolabb esnek, megfelelő rendőri fölügyelet alatt egyelőre meghagyatnak, azonban a legkisebb akadály estén internálandók. A megjelölt osztályozásba nem eső egyéb olasz állampolgárok, nők, gyermekek és idősebb férfiak közül internálandók azok, akiknek magatartása államrendőrségi vagy katonai szempontból aggályosnak bizonyul.
Népszava, 1915. május 9.
Szerb és osztrák-magyar internáltak kicserélése
A „Politikai Híradó” jelenti: Megírtuk annak idején, hogy a bukaresti amerikai követ közvetítésével megegyezés jött létre az Osztrák–Magyar Monarchia és Szerbia kormányai között a nem hadköteles, elsősorban pedig a női internáltak kicserélésére. Technikai okokból bizonyos késedelem volt a megegyezés végrehajtásában. Most azonban megkezdték a végrehajtást és az utóbbi napokban a belügyminiszter rendelete alapján nagyobb ilyen női internált csoport Aszódról és Gyöngyösről engedélyt kapott a hazautazásra. Az elutazottak a „Politikai Híradó” munkatársa előtt kijelentették, hogy nagyon meg voltak elégedve a humánus és jó bánásmóddal. Soha a legkisebb kifogásuk nem lehetett, és otthon, Szerbiában, el fogják mondani, hogy a magyarok milyen jól és szívesen bántak velük. Remélik, hogy ez javukra lesz a Szerbiában levő magyar foglyoknak is. Gyöngyösön együtt voltak francia és orosz internáltakkal is, akikkel jó barátságban éltek és megengedték, hogy egymás közt szabadon érintkezhessenek.
Népszava, 1915. június 4.
Kicserélik a szerb internáltakat
A Monarchia és Szerbia külügyminisztériuma között – mint ismeretes – megegyezés jött létre, hogy a 18 évnél fiatalabb és az 50 évnél idősebb internáltakat kicserélik. Ceglédről csütörtökön indítottak útnak 70 internált szerbet, akiket Budapestre hozták a főkapitányságra. Az Egyesült Államok konzulátusi hivatala útlevelet állít ki részükre és még pénteken útnak indítják őket Predeal felé, mert csak Románián át térhetnek haza.
Előző bejegyzés Prohászka Ottokár és a háború lelkeKövetkező bejegyzés „Irtó hadjáratot hirdettek Ausztria ellen” – Az olasz hadba lépés szabadkőműves bűnbakjai
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva