hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr sk hu hu en de de en hbs_lat en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu he ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1981. július 7. (88 évesen)[1]
író, irodalomtörténész, műfordító, egyetemi tanár
A Wikimédia Commons tartalmaz Gyergyai Albert témájú médiaállományokat.
Ez a szócikk az irodalomtörténészről szól. Hasonló címmel lásd még: Gergei Albert.
Gyergyai Albert, 1901-ig Schlesinger Albert,[3] 1901 után Szegő Albert, később Gyergyai (Nagybajom, 1893. január 20. – Budapest, 1981. július 7.) magyar irodalomtörténész, egyetemi tanár, író, műfordító.
Gyergyai Albert emléktáblája lakhelyén, a II. Fillér utca 1. szám alatt
Középiskoláit a kaposvári főgimnáziumban végezte, majd innen került Budapestre az Eötvös József Collegiumba. 1914-től Tours-ban az École normale supérieure ösztöndíjasa, de az első világháború kitörésekor egy atlanti-óceáni szigetre internálták, majd betegsége miatt engedélyezték, hogy 1917-ben Svájcba távozzon. 1919-ben hazajött, 1920-ban tanári oklevelet szerzett, s hat éven át volt nevelő Lukács József bankár unokái mellett. A budai Kossuth Lajos Kereskedelmi Iskolában közel 20 évig volt tanár, közben az Eötvös József Collegium alkalmazta franciatanárként. 1950-től az Eötvös Loránd Tudományegyetemen modern francia irodalmat adott elő. Az Új Idők közölte első novelláját 1909-ben, melyet gimnazistaként írt, majd a Nyugat 1920-ban közölte első tanulmányát. A Magyar Írás munkatársa volt 1921–1927 között. 13 könyvet írt, 50 műfordításkötete és 36 általa szerkesztett antológia jelent meg. Fordításai közül jelentősebbek: Gustave Flaubert, Marcel Proust, Albert Camus, Jean Cocteau, Voltaire, La Fontaine, Honoré de Balzac, Villon, Montaigne, Émile Verhaeren.
Mai francia dekameron; ford., bev., életrajzok Gyergyai Albert; Nyugat, Bp., 1935 (Mai külföldi dekameron)
A mai francia regény (könyvtanulmány, 1937)
A falu jegyzőjéről (tanulmány, 1937)
Mit olvassunk? Ötven francia regényről mesél Gyergyai Albert (1946)
Francia művészet a Szépművészeti Múzeumban (1948)
Francia irodalom (jegyzet, 1951)
A francia felvilágosodás. Válogatás Diderot és az enciklopedisták műveiből; szerk., bev., jegyz. Gyergyai Albert, ford. Gyergyai Albert, Szávai Nándor; Művelt Nép, Bp., 1954
A Nyugat árnyékában. Tanulmányok, arcképek, emlékezések, kritikák; Szépirodalmi, Bp., 1968
Anyám meg a falum (visszaemlékezések, 1972)
Ősz és tél között. Versek és műfordítások; Szépirodalmi, Bp., 1974
Dorottya Visegrádon (elbeszélő költemény, 1975)
Késői tallózás (tanulmány, 1975)
Ima az Akropoliszon. A francia esszé klasszikusai (antológia, 1977)
A falutól a városig (napló, 1979)
Védelem az esszé ügyében (tanulmányok, emlékezések, kritikák, 1984)
A várostól a világig (visszaemlékezések, 1986)
A mai francia dekameron (bevezető, életrajzok, 1935)
Voltaire: Candide vagy az optimizmus (regény, 1955)
Voltaire: A vadember (regény, 1961)
Flaubert: Bovaryné (regény, 1960)
Flaubert: Érzelmek iskolája (regény, 1960)
Proust: Az eltűnt idő nyomában (regényciklus, 1961–1983)
Voltaire: Filozófiai ábécé (Réz Pállal, 1983)
Baumgarten-díj (1933, 1937, 1946)
Francia Köztársaság Becsületrendje (1937)
A Magyar Népköztársaság Állami Díja II. fokozat (1970) – Tudományos életművéért, a világirodalom és a magyar irodalom témakörében írott tanulmányaiért.
↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. június 2.)
↑ A Belügyminisztérium 1901. évi 121545. sz. rendelete. MNL-OL 30806. mikrofilm 72. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1901. év 35. oldal 13. sor.
Ki kicsoda a magyar irodalomban?. 1000-től 2000-ig. Szerk. Gerencsér Ferenc. Budapest, 2000, Tárogató Kvk. ISBN 963-8607-10-6
Gyergyai Albert bibliográfia; összeáll. Balla Mária; Kaposvári Tanítóképző Főiskola–Nagybajomi Nagyközségi Közös Tanács, Kaposvár–Nagybajom, 1986
Bibó Judit: Proust stílusa és Gyergyai Albert Proust-fordítása. Kontrasztív stilisztikai vizsgálatok; Akadémiai, Bp., 1989 (Modern filológiai füzetek)
Szijártó István: Gyergyai Albert. Pályaképvázlat; Kaposvári Építők SC, Kaposvár, 1993 (Más kor könyvek, 6.)
Kegyelmet a klasszikusoknak. Írások Gyergyai Albertről; szerk. Szávai Dorottya, Szávai János; Pesti Kalligram, Bp., 2015
A magyar irodalom története, 1945-1975. III/1–2. köt. Szerk. Béládi Miklós, Rónay László. Budapest, 1990, Akadémiai Kiadó.
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Javított, átdolgozott kiadás. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest, 1967, Akadémiai.
Kortárs magyar írók, 1945–1997. Bibliográfia és fotótár. Szerk. F. Almási Éva. [Mtársak: Balázs-Arth Valéria et al.] Budapest, 1998–2000, Enciklopédia Kiadó.
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest, 1929, Magyar zsidó lexikon.
Kegyelmet a klasszikusoknak - Írások Gyergyai Albertről. Szerk. Szávai Dorottya, Szávai János, Pesti Kalligram Kft., 2015
Lőrincz Sándor: A világirodalom terített asztalánál – 125 éve született Gyergyai Albert. In: Magyar Kurír, 2018. október 23.
ISNI: 0000 0001 0854 4748
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gyergyai_Albert&oldid=24595786”
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Családi nevüket magyarosított személyek
A francia Becsületrend magyar kitüntetettjei
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 18., 14:42
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.