hu sv hu hu hu hu hu sv hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu id hbs_lat hu da hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sv hu hu hu en cs hu hu hu en pl hu hu de hu en hu fr es hu fr hu pl cs hbs_lat de hu hu hu en hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu en en pl hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu hu fr ru hu hu nb nb ro de ru fr ru hu cs hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo he hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 7.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Portréja a Magyar színművészeti lexikonban (1929)
1971. szeptember 28. (76 évesen)
Bartók Béla Zeneművészeti és Hangszerészképző Gyakorló Szakgimnázium
Magyarország Érdemes Művésze díj (1953)
A Wikimédia Commons tartalmaz Komor Vilmos témájú médiaállományokat.
Komor Vilmos (született Kohn) (Budapest, 1895. május 12.[1] – Budapest, 1971. szeptember 28.) Liszt- és Kossuth-díjas karmester.
Hegedülni tanult a Nemzeti Zenedében, majd 1920-ban az Operaház zenekarának brácsása lett. 1921-től a budapesti Filharmóniai Társaság Zenekarának titkára, karmestere volt, ám 1928-ban eltávolították állásából. Operát először – beugróként, próba nélkül – a bécsi Volksoperben vezényelt, a Lohengrint. A pesti Operából való távozása után a Városi Színház karmestere lett, ahol az operettek mellett saját betanításában operákat állított színpadra, amelyekben gyakran felléptek a kor ünnepelt operaénekesei, például Beniamino Gigli, Giacomo Lauri-Volpi, Fjodor Saljapin, Alpár Gitta, Németh Mária. Érdekesség, hogy egy ilyen, Komor által vezényelt Rigoletto-előadáson bukott meg Budapesten Amelita Galli-Curci. A Városi Színház csődjét követően különböző fővárosi és vidéki színházakban vezényelt operákat, operetteket. Az ő dirigálásával valósult meg Fényes Szabolcs Maya című operettjének ősbemutatója és Ábrahám Pál művének, a Bál a Savoyban hazai bemutatója.
Még 1923-ban – főleg operaházi zenészekből – megszervezte a Budapesti Kamarazenekart, amellyel a barokk és klasszikus műveken kívül számos kortárs szerző modern művét is bemutatta. Például ő mutatta be Bartók Béla Falun című művének zenekari változatát. Zenekarával megkezdte a nagy sikert aratott állatkerti szabadtéri hangversenyek és operaelőadások sorozatát. Zenekarával gyakran fellépett a rádióban, és több hanglemezfelvételük is készült.
A zsidótörvények szinte lehetetlenné tették fellépéseit, ezért 1939-től az OMIKE Művészakció művészeti vezetőjeként tevékenykedett, és a háború alatt számos kitűnő előadást állított színpadra a Wesselényi utcai Goldmark Teremben.
1945-ben az Operaház karmestere lett, ahol először a háromtagú vezetőség megbízásából lépett fel vendégként, majd az 1946-ban kinevezett Tóth Aladár igazgató szerződéssel alkalmazta az általa becsült és a „tömegek fáradhatatlan zenei nevelőjé”-nek nevezett karmestert. Komor Vilmos egészen a haláláig az operaház karmestere volt, és nevéhez számos kiemelkedő operaelőadás fűződik. Az 1950-es években a Gördülő Opera előadásait vezényelte vidék helyszíneken. Az utókor főleg Erkel-karmesterként emlékszik rá a Hunyadi László és a Bánk bán nagyszerű előadásai nyomán, de emlékezetesek voltak – többek között – Gounod Faustjának, Verdi Aidájának, Álarcosbáljának és Don Carlosának, Wagner Tannhäuserének, Donizetti Lammermoori Luciájának és a Don Pasqualénak az előadásai is. Munkabírására és szellemi frissességére jellemző, hogy Wagner Trisztán és Izoldáját 75 éves korában vezényelte először. Operakarmesterként különösen sikeres volt az NDK operaházaiban (Berlin, Drezda, Lipcse), a lipcsei Gewandhausban egy ideig főigazgató is volt. Operai elfoglaltságán túl – még idősebb korában is – szimfonikus hangversenyeken is vezényelt, főleg 20. századi műveket.
Emlékét a Komor Vilmos Baráti Kör őrzi, amely lánya, Komor Ágnes hárfaművész kezdeményezésére jött létre. Komor-plakettet is alapítottak, amit minden évben az Operaház zenekarának egy fiatal zenésze, korrepetitora vagy karmestere kap meg.
Komor Vilmos emléktáblája (Budapest, Andrássy út 2.)
Komor Vilmos hangfelvételeiből a Hungaroton többet CD-n is kiadott:
Faust – Hoffmann meséi – Aida – Felhívás keringőre – Traviata – Carmen részletek. Komor Vilmos, Lehel György, MRT Szimfonikus Zenekara, Állami Operaház Zenekara, Erdélyi Miklós, Németh Gyula, Varga Pál
Richard Wagner: A walkür – Az istenek alkonya – Lohengrin – A bolygó hollandi – Tannhäuser részletek. Budapesti Filharmóniai Társaság Zenekara, MRT Énekkara, Magyar Állami Operaház Zenekara, Ferencsik János, Hermann Abendroth, Lukács Miklós, Komor Vilmos, Erdélyi Miklós, Svéd Sándor, Szőnyi Olga
Gounod: Faust részletek. Fodor János, Komor Vilmos, Koródy András, Mátyás Mária, Pless László, Svéd Sándor, Szecsődy Irén, Udvardy Tibor, Varga Pál, Állami Operaház Ének- és Zenekara
Mascagni: Parasztbecsület – Leoncavallo: Bajazzók. Budapesti Filharmóniai Társaság Zenekara, Komor Vilmos, különböző előadók, Lukács Miklós, MRT Gyermekkara, Magyar Állami Operaház Énekkara
Verdi: Kettősök. Fodor János, Komor Vilmos, Lukács Miklós, Magyar Állami Operaház Zenekara, Pless László, Réti József, Simándy József, Svéd Sándor, Székely Mihály, Tiszay Magda, Varga Pál
Melis György. Magyar Állami Operaház Zenekara, Komor Vilmos, Melis György
Erkel Ferenc: Bánk bán – Hunyadi László. Különböző előadók, Komor Vilmos
A főszerepben: Simándy József. Különböző előadók, Komor Vilmos, Simándy József
Fifty Years of Hungaroton – Conductors
Stars of the Hungarian Opera Vol. 1–2. Különböző előadók, Komor Vilmos
Ágay Karola: Soprano. Ferencsik János, Komor Vilmos, Magyar Állami Operaház Kórusa, Magyar Állami Operaház Zenekara, Barlay Zsuzsanna, Ágay Karola
(Budapest, 1895. máj. 12. –
Budapest, 1971. szept. 28.)
(Óbuda, 1869. febr. 19. – ?)
Óbuda, 1884. nov. 26.)
(Óbuda, 1832 – ?)
(Óbuda, 1875. aug. 28. –
Budapest, 1951. márc. 17.)
Budapest, 1913. okt. 22.)
(Óbuda, 1855. máj. 15. –
Budapest, 1897. okt. 29.)
Óbuda, 1883. máj. 10.)
↑ Születési bejegyzése a pesti izr. hitközség születési akv. 1380/1895. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. augusztus 3.)
↑ Komor (Kohn) Jakab és Bőhm Berta házassági bejegyzése az óbudai izr. hitközség házassági akv. 17/1894. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. augusztus 3.)
↑ Kohn Vilmos és Holitsch Léni/Leonóra házasságkötési bejegyzése az óbudai izr. hitközség házassági akv. 188/1857. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. augusztus 3.)
↑ Bőhm Berta halotti bejegyzése a Budapest XIII. kerületi polgári halotti akv. 399/1951. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. augusztus 3.)
↑ Bőhm Jónás halotti bejegyzése a Budapest III. kerületi polgári halotti akv. 727/1913. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. augusztus 3.)
↑ Schlesinger Júlia halotti bejegyzése a Budapest III .kerületi polgári halotti akv. 670/1897. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. augusztus 3.)
Magyar életrajzi lexikon – Komor Vilmos
Magyar színházművészeti lexikon – Komor Vilmos
Opera-világ.hu – Bóka Gábor: Tömegek zenei nevelője
Kultúra.hu – Átadták az operaházban a Komor Vilmos- és Márk Tivadar-emlékplakettet
Hungaroton Music Store – Komor Vilmos
Komor Vilmos sírja a Farkasréti temetőben
Sablon:A Magyar Állami Operaház karmesterei
A Magyar Állami Operaház karmesterei
ISNI: 0000 0001 1445 9697
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Komor_Vilmos&oldid=25080264”
Az OMIKE Művészakció résztvevői
A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 7., 18:08
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.