hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en sv fr de de hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu cy hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en
Érvek a Költségmegosztó Pályázat visszavonása mellett 1. - Sziklai Ferenc írása
2020. máj. 13. szerda, 12:11
Betűméret Betűméret csökkentése Betűméret növelése
• szakmai bűn a nem hőszigetelt panellakásokkal és lakóikkal szemben, mivel ők, értesülve a hőszigetelt lakások lakóinak kisebb fűtési költségeiről, ugyancsak elkezdenek spórolni. Erre lehetőségként a belső hőmérséklet és a szellőztetés gyakoriságának csökkentése áll rendelkezésükre. Mindkettő komfortromlást eredményez a lakáson belül. Épületszerkezeti felújítás hiányában pedig a falak, tetők, nyílászárók állapota tovább romlik.
A legfontosabb szakmai indokok a pályázat visszavonása mellett:
1. A legfontosabb, hogy ameddig nem hőszigetelik a távfűtéses panelházakat, panellakásokat, addig hiba a költségmegosztásos rendszer elterjesztése és a radiátorok cseréje! A helyes szakmai sorrend: először a panelházakat hőszigetelni kell kívülről, csak utána szabad a fűtés helyi mérését és szabályozását módosítani, megoldani. A pályázat szerint a hőszigetelés elkészítése ráér.
2. Az energiamegtakarítás összehasonlítása: A pályázat elvárt energiamegtakarítása a fűtési idényben minimálisan tíz százalék; ami éves szinten  5 %; míg a panelházak hőszigetelésének elkészítésével, és ablakcserével együtt éves szinten 20-30% a tényleges, megvalósítható megtakarítás. A pályázat elvárja a minimális megtakarítást, ami nem biztos, hogy teljesíthető. A panelházak hőszigetelése esetén tényleges a hőenergia-megtakarítás.
3. A radiátor cseréje nem csökkenti a hőigényt, nem eredményez CO2-kibocsátás csökkenést, mivel a hőigény a helyiség hőveszteségétől függ, nem a radiátor típusától.
4. A költségmegosztó rendszer jelenlegi kiépítése és működtetése fiktív fűtésköltség-elosztást eredményez; ami a lakók között állandó konfliktust is okoz. A költségmegosztó rendszer módosítása nem jelent CO2-kibocsátás csökkenést. A mostani általános, légköbméter szerinti fizetési rendszerhez képest drágább, bonyolultabb, áttekinthetetlenebb, mert többszereplős lett a hődíj fizetésének módja.
5. Pénzügyi kérdések: a költségek és a hődíj-megtakarítás összehasonlítása alapján a megtérülési idő túl nagy, hogy megérje először radiátort cserélni költségmegosztásos rendszer kiépítésével; továbbá a tulajdonosok fizetőképessége korlátozott; valamint a kivitelezésnél előírt átalakítások jelentős része a pályázat szerint önállóan nem támogatható tevékenység!
• Társasházak esetén a pályázattal érintett épület összes lakásának tulajdoni hányada alapján számított legalább egyszerű szavazattöbbséggel meghozott közgyűlési határozat alapján; vagy
• lakásszövetkezetek esetén: a pályázattal érintett épület összes lakástulajdonnal rendelkező tagok legalább több mint felének támogató szavazatával meghozott közgyűlési határozat alapján az összes lakásban kötelező a beruházás!
• Jogi abszurdnak tartom, hogy egy közgyűlés kötelezheti arra a lakót, hogy a saját tulajdonát képező radiátort ki kell cserélnie, ezt a munkát el kell tűrnie a saját lakásában és még ő is fizesse azt, ha nem is akarja.
• Megítélésem szerint nem szükséges a lakóknak felülről előírni az energiatakarékosságot és környezettudatosságot, hiszen a saját józan belátásuk alapján is spórolni fognak az energiával, amennyiben érzik a zsebükön, hogy megéri. A hőkomfort érzete azonban fontosabb lehet, mint a spórolás.
A tönkrement hőszigetelésű panelfalon keresztül óriási a hőveszteség, nagyobb, mint az ablakkereteknél
Elsődleges a panelházak külső hőszigetelése
Először a panelházakat hőszigetelni kell kívülről, csak utána szabad a fűtés helyi mérését és szabályozását módosítani:
Ameddig a külső hőszigetelést nem csinálják meg és a spórolás reményében csökkentik a fűtési teljesítményt, akkor a lakások elpenészesednek; a lakók fázni fognak; a hőveszteség továbbra is óriási marad és tovább fog nőni. Nemhogy csökkenne a hőveszteség, hanem növekszik, mivel a falak, a tetők, a panelhézagok állapota tovább romlik!
Egyszerűsített hasonlattal élve: Befújja a szél a rossz (30-40 éves, felújítandó) házakon, házréseken, ablakokon, ajtókon keresztül a hideg levegőt, az esőt és havat. A ház falai és lapostetői beáznak, kiengedik a hőenergiát; a falak belső felületi hőmérséklete nagyon alacsony lesz. A pályázat nem az épületszerkezetek megjavítására akarja először rávenni az embereket - hanem arra, hogy szebb legyen a fűtőtest - ami szakmai hiba, ugyanis felcserélték a helyes sorrendet.
• A panelépületek külső falainak és födémszerkezeteinek hőszigetelő anyaggal való burkolása esetén fűtési idényben 20-30 % az energiamegtakarítás. (A meglévő fűtési rendszer meghagyása mellett; és ilyenkor a lépcsőházfűtés is megszüntethető.)
• Nyáron a külső hőszigetelések miatt a hűtő-klímák üzemeltetésében is 20-30% energiamegtakarítás jelentkezik, mert a külső falakat a hőszigetelés miatt nem tudja a napsugárzás 50-70 °C-ra felhevíteni. A lakások nem hevülnek túl ott sem, ahol nem használnak hűtő-klímát; az emberek komfortérzete egyszerűen jobb lesz. Népgazdasági szinten ez a nyári árammegtakarítás és tényleges CO2-megtakarítás is óriási jelentőséggel bír, mivel a lakások túlmelegedése miatt a nyári áramfogyasztás gigantikus mértékeket ölt. Ezzel a pályázat nem is számolhat.
• A CO2-megtakarításnál figyelembe kell venni, hogy egyre több magyarországi városban távfűtésre és HMV-termelésre geotermikus energiát használnak. Pl. Miskolcon ez már eléri az éves hőtermelés 40-60 százalékát. A geotermikus energia felhasználásának csökkentése nem jelent egyúttal CO2-kibocsátás csökkentést, mivel CO2-mentes energiafelhasználásról van szó.
Hibás a költségmegosztó rendszer pályázat szerinti kiépítése és működtetése
Ez ugyanis fiktív fűtésköltség-megosztást eredményez; ami a lakók között állandó konfliktust is okoz - a következő okok miatt:
• A strangfűtéses elosztási rendszerben az egyedi radiátorok egyedi mérésen alapuló költségmegosztó fizetési rendszere tévedésen alapul. A lakásonként kiépítendő, egy-, vagy kétcsöves rendszerű, lakásonként egy hőmennyiségmérős rendszer biztosítja a pontos, objektív hőmennyiségmérést. Ez adja meg az érintett lakás ténylegesen felhasznált fűtési energiáját, és a tulajdonos így tud a radiátorokra szerelt szelepekkel valódi hőfokszabályozást, spórolást, vagy pazarlást végezni. Ennek alapján a lakása tényleges hőfogyasztásának díját fizeti. Magyarországon is nagyon sok helyen így vannak kiépítve lakóházakban lévő lakások távfűtési, vagy tömbfűtési rendszerei. Kiválóan, gond nélkül működnek. Nem kell gyűléseken egyezkedni a lakótársakkal, hogy hogyan osszák meg egymás között a más-más által felhasznált hőenergiát.
• Mert a távhőszolgáltatók, így a MIHŐ sem vállal semmilyen szakmai felelősséget a leolvasással és a költségmegosztással kapcsolatban. Ez szakmai abszurd! Mármint az, hogy amelyik cég a távhőt szolgáltatja, akinek fizetnek a fűtésért a lakók, az szakmailag nem vállalja fel a költségmegosztó rendszer mérési eredményeit, vagyis azt, hogy mennyi a tényleges hőfogyasztása a lakásoknak. Lásd a MIHŐ Hírmondó 2019. júniusi számában.
• Mert a lakók egy költségmegosztó céggel szerződést kötve, közgyűlésen döntik el, hogy hogyan legyen megosztva a hődíj. Nem szakemberek döntenek és nem a tényleges fogyasztás után fizetnek a fogyasztók. Ez ugyancsak szakmai abszurd. Mert ez a költségmegosztó rendszer a költségmegosztó cégnek jó üzlet, viszont népgazdaságilag és az egyénnek nemigen!
• Mert a költségmegosztók 10-30 százalékos hibával mérnek.
• Mert ha valaki fázik, és saját költségén plusz fűtéssel melegebbet csinál, akkor kétszer fizet, mert a költségmegosztó mérése azt mutatja, hogy a távfűtés több hőt ad. Ez szakmai hiba!
A költségek és a hődíj-megtakarítás összehasonlítása alapján a megtérülési idő túl nagy, hogy megérje először radiátort cserélni költségmegosztásos rendszer kiépítésével. A pályázat szerint a támogatás aránya 10-50%, ami túl laza, de emiatt nem is tisztességes, mert nem lehet vele kalkulálni. A támogatás mértéke pedig minimum 150 000,-Ft; de lakásonként maximum 350 000,-Ft. Vegyünk egy példát: Ha a beruházás lakásonként 200 000,-Ft-ba kerül és a maximális 50% a támogatási arány, akkor lakásonként 100 000,- Ft-ba kerül a tulajdonosnak; ámde mind a 200 000,-Ft-ot előre kell kifizetnie, mert utófinanszírozásos a rendszer. Ha sikerülne évente a hődíjból a 10%-os hődíjat megspórolni, akkor kb. 11,7 év lenne a megtérülési idő a következőkben leírt számítás szerint:
2019-ben Miskolcon egy 55 m2-es lakás éves hődíja bruttó 12×7139,-Ft=85 668,-Ft. (Az alapdíj nem hődíj, ezért abból nem lehet spórolni.) Ennek 10 százaléka 8 567,-Ft. A megtérülési idő: 100 000,- Ft saját költség osztva 8 567,-Ft éves megtakarítással, az eredmény 11,7 év. Amennyiben nem sikerül hozni a 10% hődíj-csökkentést, hanem csak 5 %-ot, akkor 23,4 év a megtérülési idő. Továbbá többe fog kerülni a havi üzemeltetési költség, mert fizetni kell pluszban a költségmegosztásos rendszer üzemeltetési-, karbantartási-, javítási-, és csereköltségeit is.
További gondot jelent, hogy a lakástulajdonosok fizetőképessége általában korlátozott,  és ha a ház nem tudja biztosítani a pályázat által előírt 10%-os energiacsökkentési minimumot, akkor nem is kapnak támogatást a lakók, vagyis nem kapják vissza a befektetett pénzük pályázat által finanszírozandó részét.
Több lakó nem is érdekelt a radiátorok cseréjében, mivel a radiátorait engedéllyel, vagy engedély nélkül korábban már újra cserélte le. Az új, vagy újszerű radiátorok cseréje kidobott pénz és munka lenne.
Mindezek mellett a kivitelezésnél előírt átalakítások jelentős része a pályázat szerint önállóan nem támogatható tevékenység. Ilyen pl. a csőrendszer egycsöves rendszerről kétcsöves rendszerűvé, vagy legalább átkötő szakaszossá történő átalakítása, és a fűtési rendszer strangjainak hidraulikai beszabályozása.
Utoljára frissítve: 2020. máj. 15. péntek, 12:57
Tovább a rovatban: « Promenade Gardens - épületegyüttes, amelyben jó dolgozni Vita a Költségmegosztó Pályázat visszavonásáról 2. - Csiha András »
Vita a Költségmegosztó Pályázat visszavonásáról 4. – Csiha András helyreigazítása
Red Dot díjat kapott az ACO Voronoi rács
Vita a Költségmegosztó Pályázat visszavonásáról 3. - Sziklai Ferenc viszontválasza
Kevés energiahatékony ingatlan van Magyarországon
2016 óta 12 szintű energetikai besorolást kell alkalmazni az ingatlanok energetikai állapotára, az elmúlt évek intenzív felújítási, korszerűsítési hullámától függetlenül az ingatlanok mintegy 10 százaléka tekinthető kimagasló energiahatékonyságúnak.
VIII. Környezetbarát Nap a Weishauptnál
Szeptember 8-án már nyolcadik alkalommal került megrendezésre a Környezetbarát Nap a Weishaupt Hőtechnikai Kft. szervezésében.
Áremelkedés: kétszer akkora az építésgazdaságban, mint a fogyasztói szegmensben
Az ÉVOSZ tapasztalatai szerint megrendelői oldalról első számú üggyé a finanszírozhatóság kérdése vált.
Országos szakmai roadshow indult az építési célú közbeszerzésekről
A rendezvénysorozatot a Közbeszerzési Hatóság az ÉVOSZ-szal és a Magyar Mérnöki Kamarával közösen szervezi.
Egyesül az E.ON Hungária Csoport tulajdonában álló három versenypiaci energiakereskedő vállalat
Szeptember 30-án az ELMŰ-ÉMÁSZ Energiakereskedő Kft. és az ELMŰ-ÉMÁSZ Energiaszolgáltató Zrt. jogutódlással beolvad az E.ON Energiamegoldások Kft.-be.
Jelen honlap kiadója a Magyar Épületgépészek Szövetsége (MÉGSZ)
Felelős szerkesztő: Bozsó Béla
Szerkesztő: Zámbori Bíró Tamás
Hirdetési vezető: Kárpáti Zoltán
A MÉGSZ székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 132-144.
A MÉGSZ elérhetősége, ami rendszeresen kapcsolattartásra szolgáló elektronikus levelezési cím: megsz@megsz.hu
A szolgáltatót nyilvántartásba vevő hatóság: Baranya Megyei Bíróság PK 60.113/1990 Adószám: 19030270-2-43
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság sajtótermék nyilvántartási száma: CE/22507-5/2020
Kamarai tagság: Pécs-Baranya Kereskedelmi és Iparkamara
A tárhelyszolgáltató adatai: Integrity Kft. 1132 Budapest, Victor Hugo u. 18-22, tel.: 1/450 26 60 office@integrity.hu
ACO energetika energiahatékonyság GMBSZ Gyárfás Attila gázipari jogszabályok Innovatív technológiák klímavédelem környezetvédelem megújuló energia MMK MÉGSZ napelem napkollektor oktatás Országos Magyar Épületgépészeti Napok Siemens Testo építőipar épületenergetika
Copyright © 2022 Épületgépész. All rights reserved.