hu cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu de hu hu de hu hu oc hu cs hu fr hu oc hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr hu gl hu hu hu cs hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca hbs_lat de eo es eu fr it ms nl pl pt ro ru sk hbs_lat fy pl fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 30.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk Tarnókáról (szlovákul Trnávka) szól. Hasonló címmel lásd még: Trnávka (egyértelműsítő lap).
Tarnóka (szlovákul: Trnávka) község Szlovákiában, a Kassai kerület Tőketerebesi járásában.
Gálszécstől 3 km-re nyugatra, az Eperjes-Tokaji-hegység keleti oldalán található.
A falu Purustyán várának uradalmához tartozott, 1459-ben „Tharnoka” alakban említik először. 1478-tól a Semsey, 1487-től a Tarczay és más családoké. 1600-ban 7 ház állt a településen. A 17. század elején a terebesi uradalom része, majd 1637-től egy része a homonnai uradalomhoz tartozott. A 18. századtól a Kálnássy család és mások a birtokosai. 1715-ben 1 elhagyott és 7 lakott háza volt. 1787-ben 40 házában 208 lakosa élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „TARNÓKA. Tót falu Zemplén Várm. földes Urai Szemere, és több Uraságok, lakosai katolikusok, és ó hitüek, fekszik Gálszécshez nem meszsze, mellynek filiája; határja hegyes, kavitsos, 3 nyomásbéli, zabot terem, erdeje kitsiny, szőleje nints; rét, és víz nélkűl szűkölködik.”[2]
1828-ban 34 háza és 276 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal, gyümölcstermesztéssel foglalkoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szécs-Tarnoka, orosz falu, Zemplén vmegyében, Gálszécs fil. 24 romai, 225 g. kath., 38 zsidó lak., gör. paroch. templommal, 268 hold szántófölddel. A gálszécsi urak birják. Ut. p. Vecse.”[3]
Borovszky Samu monográfiasorozatának Zemplén vármegyét tárgyaló része szerint: „Tarnóka, tót kisközség 41 házzal és 192, nagyobbára gör. kath. vallású lakossal. Postája, távírója és vasúti állomása Gálszécs. Hajdan Torna néven Purustyán vár tartozéka volt. 1478-ban a Sempsei családot, 1487-ben pedig Tárczai Mártont és Jánost iktatják némely részeibe, melyeket a Széchiektől vettek zálogba. E században a Csapiak is birtokosai. 1500-ban Sztrithei Ozsvátot és Tárczai Jánost s 1506-ban Sempsei Ferenczet újabb részekbe iktatják. 1569-ben Rákóczy György, Kálnássy Ferencz és Deregnyei Pál a földesurai, kik e birtokra királyi adományt kapnak. Az 1598-iki összeírás Homonnai Drugeth Györgyöt és Bocskay Miklóst említi. 1637-ben Drugeth György újabb részekre kap királyi adományt s 1663-ban Bocskay Istvánt és Soós Jánost iktatják némely részeibe. A XVIII. század közepe táján még mindíg a Kálnássyak s a Bocskayak bírják. Majd a báró Fischer, a Szemere, a Kálnássy, Puky, Máriássy, Pekáry és a Panity családokat uralja. Ma már nagyobb birtokosa nincsen. A községet 1663-ban a pestisjárvány is meglátogatta. Határában sok kövesült fa található. Gör. kath. temploma 1700 körül épült.”[4]
1920-ig Zemplén vármegye Gálszécsi járásához tartozott. 1944. november 26-án a falut a németek felgyújtották.
1910-ben 194, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 175 lakosából 174 szlovák volt.
2011-ben 172 lakosából 169 szlovák.
2021-ben 172 lakosából 158 szlovák, 11 cigány, 3 ismeretlen nemzetiségű.[5]
Görögkatolikus temploma a 18. század elején épült.
Határában horgászatra és fürdésre is alkalmas tó található.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
↑ Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája – A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu – Sziklay János. Budapest: Országos Monográfia Társaság. 1896–1914.   → elektronikus elérhetőség Zemplén vármegye.
↑ SODB2021 - Population - Basic results. www.scitanie.sk. (Hozzáférés: 2022. január 30.)
A Tőketerebesi járás települései
Alsómihályi (Michaľany) ·  Ágcsernyő (Čierna) ·  Bacska (Bačka) ·  Bacskó (Bačkov) ·  Barancs (Zemplínsky Branč) ·  Battyán (Bot'any) ·  Bári (Bara) ·  Bély (Biel) ·  Biste (Byšta) ·  Bodrogszentes (Svätuše) ·  Bodrogszentmária (Svätá Mária) ·  Bodrogszerdahely (Streda nad Bodrogom) ·  Bodrogszög (Klin nad Bodrogom) ·  Bodzásújlak (Novosad) ·  Boly (Boľ) ·  Borsi (Borša) ·  Céke (Cejkov) ·  Csarnahó (Černochov) ·  Cselej (Čeľovce) ·  Csörgő (Čerhov) ·  Dargó (Dargov) ·  Gálszécs (Sečovce) ·  Garany (Hraň) ·  Gercsely (Hrčeľ) ·  Gerenda (Hriadky) ·  Hardicsa (Zemplínske Hradište) ·  Imreg (Brehov) ·  Isztáncs (Stanča) ·  Kásó (Kašov) ·  Kázmér (Kazimír) ·  Kazsó (Kožuchov) ·  Kereplye (Kravany) ·  Királyhelmec (Kráľovský Chlmec) ·  Kisazar (Malé Ozorovce)· Kisdobra (Dobrá) ·  Kisgéres (Malý Horeš) ·  Kiskövesd (Malý Kamenec) ·  Kistárkány (Malé Trakany) ·  Kistoronya (Malá Tŕňa) ·  Kiszte (Kysta) ·  Kolbása (Brezina)· Kozma (Kuzmice) ·  Ladamóc (Ladmovce) ·  Lasztóc (Lastovce) ·  Legenye (Luhyňa) ·  Lelesz (Leles) ·  Magyarizsép (Nižný Žipov) ·  Magyarsas (Zemplínske Jastrabie) ·  Nagyazar (Veľké Ozorovce) ·  Nagygéres (Veľký Horeš) ·  Nagykövesd (Veľký Kamenec) ·  Nagytárkány (Veľké Trakany) ·  Nagytoronya (Veľká Tŕňa) ·  Őrös (Strážne) ·  Parnó (Parchovany) ·  Pelejte (Plechotice) ·  Perbenyik (Pribeník) ·  Pólyán (Poľany) ·  Rad ·  Szécsegres (Egreš) ·  Szécskeresztúr (Zemplínska Teplica) ·  Szécsudvar (Dvorianky) ·  Szilvásújfalu (Slivník) ·  Szinyér (Svinice) ·  Szolnocska (Soľnička) ·  Szomotor (Somotor) ·  Szőlőske (Viničky) ·  Sztankóc (Stankovce) ·  Szürnyeg (Sirník) ·  Tarnóka (Trnávka) ·  Tiszacsernyő (Čierna nad Tisou) ·  Újhely (Slovenské Nové Mesto) ·  Újruszka (Nový Ruskov) ·  Velejte (Veľaty) ·  Vécse (Vojčice) ·  Véke (Vojka) ·  Visnyó (Višňov) ·  Zebegnyő (Zbehňov) ·  Zemplén (Zemplín) ·  Zemplénújfalu (Zemplínska Nová Ves) ·  Zétény (Zatín)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tarnóka&oldid=24635359”
A Tőketerebesi járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 30., 19:57
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.