fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr ru de en ru ru hu hu sk hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de ar arz az ru bg br hbs_lat ca hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr de he hi hbs_lat hy id is it ja sv ka ko it lt lv en ml fa ms af nl nb fr pl pt ro ru jbo en hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv ta ceb tr fy ur vi pl zh xmf zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 10.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Thot, az írás és a tudományok íbiszfejű istene
A Wikimédia Commons tartalmaz Thot témájú médiaállományokat.
Thot (a név eredeti egyiptomi változata Dzsehuti, ḏḥwty) az ókori egyiptomi vallásban az írás, a bölcsesség, a tudományok és a mágia istene,[1][2] az írnokok pártfogója.[3] Az orvosok patrónusa is volt, az Ebers-papirusz receptjeit az előszóban neki tulajdonítják.[4] Íbiszként vagy páviánként, néha emberfejjel ábrázolják, kezében papirusszal és írónáddal. Összefüggésbe hozták a Holddal is, talán szent állata, az íbisz horgas, holdsarlóra emlékeztető csőre miatt.[5]
Szent száma a nyolcas, szent városának óegyiptomi neve, a Hemenu is ezt jelenti. A város későbbi neve Hermopolisz.[6]
Attribútumai miatt a görög Hermésszel azonosítják.[7] Ezoterikus körökben állítják, hogy személye azonos a későbbi korokban beavatott bölcsként tisztelt Hermész Triszmegisztosszal (Háromszor-Hatalmas Hermész).
Érdekes módon rokonság nélkül áll az egyiptomi pantheonban. Mitológiája elég terjedelmes. Helye van a Napbárkában, Ré égi csónakjában és jelen van a szív megmérettetésénél, ahol ő jegyzi le az eredményt.[8] Ő gyógyítja meg Hórusz szemét, amikor az megsérül a Széthtel vívott harcok közben (ez a szem lesz az Udzsat-szem, amit védő-amulettként használtak).[5] Ő és Szesat, az írás istennője írják fel a fáraó nevét az ised-fa leveleire.[9] A Piramisszövegekben néha ő viszi fel szárnyán a halott lelkét az égbe.[10]
Fontos szerepe volt az ókori egyiptomi naptár kialakulásában, annak első hónapja is az ő nevét viseli.[7]
Van azonban még egy szerepe, egy sokkal fontosabb, ami azonban nem világlik ki egyértelműen az istenség mitológiai szerepéből. Ő a Napbárkában a „világ rendjének” őrizője. Ez Ízisz és Ozírisz mítoszának egy epizódjából derül ki. Amikor Ízisz a Delta mocsaraiban rejtegeti a gyermek Hóruszt Széth haragja elől, az ifjú istent megmarja egy skorpió. Ízisz annyira kétségbeesetten kezd kiabálni, hogy még a Napbárka is megáll égi útján. Az istenek Thotot ugrasztják ki, hogy tegye rendbe a dolgokat. Az isten meggyógyítja Hóruszt, Ízisz is abbahagyja a zokogást, a Napbárka pedig folytathatta útját.
↑ Budge, E. A. Wallisː The Gods of the Egyptians Vol. 1 p. 414
↑ Kákosy László. Az ókori Egyiptom története és kultúrája. Budapest: Osiris (2003). ISBN 963-389-497-2  ISSN 1218-9855, p. 260
↑ Kákosy, op.cit., p.73
↑ Kákosy, op.cit., p.264
↑ a b Kákosy, op.cit., p.317
↑ Kákosy, op.cit., p.338
↑ a b Kákosy, op.cit., p.265
↑ Kákosy, op.cit., p.353
↑ Kákosy, op.cit., p.339
↑ Kákosy, op.cit., p.351
Dobrovits Aladár, Kákosy László: Egyiptomi és mezopotámiai regék és mondák, Móra, 2006. ISBN 963-11-8130-8
Ókorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Thot&oldid=24841681”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 10., 17:44
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.