hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu de hu hu oc hu en hu ur hu ca hu en hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk a szlovákiai településről szól. Hasonló címmel lásd még: Gombás (Ukrajna).
Gombás (szlovákul Hubová) község Szlovákiában, a Zsolnai kerületben, a Rózsahegyi járásban.
A Wikimédia Commons tartalmaz Gombás témájú médiaállományokat.
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info
Rózsahegytől 10 km-re északnyugatra a Vág bal partján fekszik.
Területén egykor a puhói kultúra megerősített települése állt. A mai település 1425 előtt a soltészjog alapján keletkezett, a közeli Sztankován lakói alapították. A 15–16. században Likava várának uradalmához tartozott. 1551-ben 4 paraszti, 1 pásztor és 1 zsellérház állt a faluban. 1625-ben 3 fűrésztelep, 1629-ben üveghuta működött területén. 1644-ben az Illésházy család vámszedési joggal ruházta fel. 1669-ben királyi parancsra hidat építenek. 1715-ben 29 parasztház állt a településen. Iskoláját 1782-ben alapították. 1784-ben 65 házában 836 lakos élt. 1795-ben 932 lakosa volt. 1828-ban 129 háza és 976 lakosa volt. 1831-ben kolerajárvány pusztított, ekkor épült hálából a Szent Rókus fogadalmi kápolna. Lakói főként állattartással, tutajozással foglalkoztak.
Vályi András szerint "GOMBAS. Tót falu Liptó Vármegyében, földes Ura a’ Királyi Kamara, fekszik a’ Likavai Uradalomban, Vág vize mellett, Rozoenberghez más fél mértföldnyire, legelője elég, ’s az Uraság engedelméből fája épűletre, és tűzre ván; de mivel földgyének fele egy keveset soványas, fele pedig határjának hegyeken fekszik, második Osztálybéli."[2]
Fényes Elek szerint "Gombás, tót falu, Liptó vmegyében, a Vágh bal partján, a Thuróczba vivő országutban: 996 kath. lak., s egy kath. paroch. templommal. Határa roppant, de hegyes, kősziklás. Erdeje igen szép. Van 2 üveghutája. F. u. a kamara. Ut. p. Rosenberg."[3]
A trianoni békeszerződésig Liptó vármegye Rózsahegyi járásához tartozott.
1910-ben 1428, többségben szlovák lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.
2001-ben 1067 lakosából 1061 szlovák volt.
2011-ben 1067 lakosából 1054 szlovák volt.
Későbarokk római katolikus Szent Kereszt felmagasztalása plébániatemploma 1787-ben épült.
A klasszicista Szent Rókus kápolna 1831-ben épült.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Gombás leírása Rózsahegy város honlapján
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gombás_(Szlovákia)&oldid=23564700”
Utoljára szerkesztve 2021. február 13., 09:00-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. február 13., 09:00
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.