hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu en da hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
A gyarmattartó Dánia, avagy hogyan szabadul meg tengerentúli birtokaitól egy semleges állam | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
St. Croix dán térképe, 1754 (I.M. Beck, forrás: wikipedia)
A gyarmattartó Dánia, avagy hogyan szabadul meg tengerentúli birtokaitól egy semleges állam
Ha máskor nem, a feröeri válogatott elleni selejtező mérkőzések idején eszünkbe juthat, hogy az I. világháború idején Dánia is gyarmattartó ország volt. Ám nem csupán a Nagy-Britannia és Izland közt fekvő atlanti-óceáni kis szigetcsoport tartozott a dán koronához 1948-ig, illetve a kétharmad részt állandóan hó és jég borította Grönland, amely 1953 óta autonóm tartományként kötődik az anyaországhoz. E kettőt, Feröert és Gröndlandot tehát nem veszítette el Dánia, de 1917-ra megszűnt „amerikai típusú” hatalom lenni – noha korábban a dán hajók, akárcsak a jobban ismert angol, portugál és norvég társaik, eljutottak távoli kontinensekre, ahol kisebb-nagyobb szigeteken ki is tűzték a dán királyi felségjelvényeket.
A nagy felfedezések utáni első tengeren túli hódításuk Indiában járt sikerrel. Ahogy a portugálok Goán hoztak létre fontos kereskedelmi támaszpontot a 16. században, a dánok Trankebarban, a 17. század elején. Egy évszázaddal később pedig Calcutta mellett, Serampore-ban jött létre dán telep. A dánok a 19. század közepéig tartották meg indiai erődeiket, akkor mindkettőt eladták Nagy-Britanniának.
Szintén azokban az években – egészen pontosan 1850-ben – szabadult meg Dánia apró afrikai területétől, amely helyi, aranyparti szövetségesük veresége után egyébként is már négy évtizede üresen állt. Dánia – amelynek szintén megvolt a maga 1848-a – ekkor már egy éve alkotmányos monarchia volt. Az akkori forradalmi hullám hozta meg a rabszolgaság eltörlését a Dán Királyság három amerikai gyarmatán: St. Thomason, St. Johnon és St. Croix-n. A Karib-térségben – pontosabban Puerto Ricótól nyugatra – fekvő szigetek területe (352 négyzetkilométer) együttesen is kisebb volt a mai Budapestnél, összlakosságuk pedig mindössze 41 ezer fő körül alakult.
Az angol, illetve holland példához hasonlóan még egy kereskedelmi társaság, a Dán Nyugat-Indiai Guinea Társaság kaparintotta meg a szigeteket: a két kisebbet az 1670-es években fegyverrel, a legnagyobbat, St. Croix-t 1733-ban vásárlással. A 19. század közepén azonban napirendre került az eladásuk, mivel a rabszolga-felszabadítás után már nem érte meg fenntartani a távoli birtokot. Potenciális vevőnek a közelben fekvő Egyesült Államok, illetve Németország számított. Előbbi – az 1823-as Monroe-doktrína nyomán – ebben az időszakban már úgy tekintett Latin-Amerikára mint saját érdekterületére. A szomszédos Puerto Rico mégis előbb került amerikai kézre az 1899–1902 közti spanyol–amerikai háború eredményeképpen. Igaz, 1899-ben hajszál híján amerikai bázissá vált a három dán sziget, mivel a két kormányzat már megállapodott, ám a dán törvényhozás egyik kamarája, a Landsting – 32:32 szavazati aránnyal – végül nem hagyta jóvá az adásvételt. Németország pedig a század utolsó évtizedeiben kezdett rohamba tengerentúli hídfőállásokért a német újraegyesítéssel „elvesztegetett” évek után. Ám az 1864-es schleswig-holsteini háborúban megnyert Dél-Schleswiget nem kívánta „visszaszolgáltatni” a legyőzött Dániának a három kis szigetért.
Høgensborg kastély – gyarmati árutermelő birtok központja a 19. század első felében, St. Croix (wikipedia)
Az I. világháború kezdetén tehát a három sziget még mindig dán kézben volt. A világháborúba való bekapcsolódás Dánia számára nem tűnt reálpolitikai lépésnek, hiszen területi követelése azzal a Németországgal szemben volt – a schleswig-holsteini háború óta –, amely minden szempontból erősebb volt a 2,8 milliós királyságnál, és a néhány nap alatt lerohant Belgiumhoz hasonló természetes védelemben sem reménykedhetett volna: a dán–német határ teljesen sík. Ráadásul gazdasága rendkívül nyitott volt: a szinte teljesen agrártermékekből álló exportját 1917-ig sikerült megőriznie, az angol áruk Németországba történő továbbszállításától tartó Nagy-Britannia rosszallása ellenére.
Dánia a háború kezdetén kinyilvánította semlegességét, de – akárcsak Hollandia – erőteljes mobilizációt is elrendelt. Ugyanakkor a királyság túl fontos volt stratégiailag, hogy ennyivel „megússza”. Németország számára kulcsfontosságú volt, hogy ellenőrzése alatt tartsa a Balti- és az Északi-tenger közti átjárókat, amelyek két semleges állam, Svédország és Dánia partvidékén vezettek. Így Dánia – megszegve 1912-ben tett semlegességi nyilatkozatát – német követelésre tengeri aknákat fektetett le.
Az I. világháború alatt Dánia számára egyre nagyobb teherré vált távoli, apró „gyarmatbirodalmának” fenntartása. Az Est 1916. augusztusi tudósítása szerint a szigetek eladásában a dánokat erősen motiválta az a veszély, hogy egy gyarmatai háborúba sodorhatták volna Dániát, illetve az a tény, hogy a szigetek lakossága is függetlenedni akart Dániától. Előbbi fenyegetés nem volt túlságosan nagy, azonban az Egyesült Államokat motiválta, hogy a lehetőségét is kizárja annak, hogy Dánia esetleges német megszállása nyomán Németország megjelenjen a Karib-tengeren. Természetesen ennek valós esélye meglehetősen csekély volt, hiszen Németország 1914 előtt meglévő saját csendes-óceáni és afrikai állásait sem tudta hosszabb távon megőrizni. Az azonban már valóban dán biztonsági érdekként jelentkezett, hogy a három sziget, ha gazdát cserél, az mihamarabb történjen meg, hiszen 1916 második felében már egyre több jele volt annak, hogy az Egyesült Államok hadba léphet. Márpedig a dán semlegességet éppen a szomszédos Németország számára kérdőjelezte volna meg, ha egy ellenséges államnak adja el a gyarmatait. A szigetek érdeke – mivel fő terményük a rum és a cukornád volt – pedig elsősorban áruik amerikai piacra juttatása volt, amit leginkább az USA-hoz tartozással valósulhatott meg.
A titkos tárgyalások végül eredményre vezettek, a szerződést 1916. augusztus 4-én írták alá a felek – és ekkoriban került be a téma a sajtóba is. Az Egyesült Államok 25 millió dollárt fizetett Dániának a három szigetért. A következő hónapokban sor került – minden fennakadás nélkül – a szerződés parlamenti jóváhagyására. Az Amerikai Virgin-szigetekre átkeresztelt területet 1917. április 1-jén vette hivatalosan is birtokba az USA, amelynek kongresszusa 1917. április 6-án nyilvánította ki, hogy háborúba lép Németországgal.
Nils Arne Sørensen: Denmark
Schepelern, Otto: Dansk Vestindien: En bittersød historie
A dán szigetek eladása = Az Est, 1916. augusztus 13.
Előző bejegyzés Az oktatás jegyeseiKövetkező bejegyzés Fronthalál – nyomtalanul
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva