fr nl hu hu hu hu hu nl hu nl hu en hu hu en hu de hu hu hu hu hu es hu en hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en fr it en fr hu hu hu hu hu hu en hu ru hu en cs de hu hu hu hu hu hu fr hu fr ru en it en ru en en uk eu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz en ku bg ca hbs_lat de es et eu fa fi fr lt id it ja ko it en nl pl pt ru en hbs_lat sv tr fy pl zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Donald O. Hebb – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1985. augusztus 20. (81 évesen)
APA Award for Distinguished Scientific Contributions to Psychology (1961)
CPA Donald O. Hebb Award for Distinguished Contributions to Psychology as a Science (1980)
Canadian Medical Hall of Fame (2003)[3]
Donald O Hebb (1904. július 22. – 1985. augusztus 20.) német származású kanadai neuropszichológus. A neuropszichológia atyja, fő érdeklődési területe az idegsejtek működése, és ennek hatása az olyan pszichológiai folyamatokra, mint a tanulás.
4 Magyarul megjelent művei
Donald O. Hebb 1904-ben született az új-skóciai (kanadai tartomány) Chesterben. Szülei, Arthur és Clara Hebb orvosok voltak. Édesanyjára erőteljes hatást gyakorolt az olasz orvos, Maria Montessori (1870-1952) elképzelése, miszerint a gyereknevelésben először a képességek fejlesztésére és a személyiség formálására kell helyezni a hangsúlyt, és csak aztán a tudás bővítésére. Ennek szellemében Donald egészen nyolcéves koráig otthon nevelkedett. Mikor iskolába került, teljesítménye lenyűgözte tanárait, tudása jóval meghaladta társaiét. Érettségi után a Dalhousie Egyetemen folytatta tanulmányait, leghőbb vágya az volt, hogy regényíró legyen. 1925-ben diplomázott, majd egykori chesteri iskolájában helyezkedett el tanárként. Donald, vagy ahogy barátai hívták D. O., akkor fordult a pszichológia felé, amikor megismerkedett Sigmund Freud, William James és John B. Watson műveivel. Beiratkozott a McGill Egyetemre, ahol elsősorban a pavlovi kondicionálás iránt érdeklődött, szakdolgozatát A feltételes és feltétlen kondicionálás és gátlás címmel írta. Doktori tanulmányait a neves behaviorista pszichológus, Karl Lashley irányítása mellett végezte, akivel a sötétben és normál körülmények között nevelt patkányok agyműködést vizsgálta. 1936-ban, miután a Harvard Egyetemen megszerezte doktori címét, Lashley kutatási asszisztense lett. Később visszautazott Montreálba, ahol a Neurológiai Intézetben a neves kanadai pszichológussal, Penfielddel az emberi agy működését kutatta. Két évre rá Lashley meghívta Hebbet Floridába, ahol öt évig a főemlősök agyműködést tanulmányozta: “Ez alatt az öt év alatt többet tanultam az emberi lényekről, mint életemben bármikor. Leszámítva életem első öt évét. Amit nem lehet észrevenni az emberben, kimutatható egy másik fajban” – nyilatkozta. Az élménydús időszak után visszatért a McGill Egyetemre, és megírta fő művét The Organization of Behaviour címmel, melynek alapgondolata, hogy az egyszerre tüzelő idegsejtek között erősebb lesz a kapcsolat. Tézise a pszichológiára és a fiziológiára egyaránt óriási hatást gyakorolt. 1947-ben a McGill Egyetem pszichológia professzorává nevezték ki, 1972-ben vonult vissza. Tiszteletére Donald O. Hebb-díjjal jutalmazzák az arra érdemes kanadai tudósokat.
Második házasságából két lánya született: Mary Ellen és Jane Paul. Kedvelte az irodalmat, gyakran szavalt verseket, és énekelt lányainak.
A pszichológia alapkérdései; ford. Czigler István et al.; Gondolat, Bp., 1975
Összegeződés és tanulás a percepcióban; in: A tanulás szerepe az emberi észlelésben. Budapest: Gondolat, 1975
↑ SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ BnF források (francia nyelven)
↑ Canadian Medical Association, http://www.cdnmedhall.org/laureates
Amnézia ·  Epizodikus emlékezet ·  Explicit memória ·  Hangulatfüggő tanulás, hangulatfüggő emlékezet ·  Hosszútávú emlékezet ·  Implicit memória ·  Implicit tanulás ·  Kondicionálás ·  Munkamemória ·  Önéletrajzi emlékezet ·  Előfeszítés (priming) ·  Rövidtávú emlékezet ·  Séma ·  Szemantikus emlékezet ·  Tanulás ·  Vakuemlékezet
Álszóismétlési teszt ·  Corsi-kocka ·  Hallási mondatterjedelem-teszt ·  Olvasásterjedelem-teszt ·  Szóterjedelemteszt ·  Számterjedelemteszt
Alan Baddeley ·  Frederic Charles Bartlett - Hermann Ebbinghaus ·  Donald O. Hebb ·  Ivan Petrovics Pavlov ·  Daniel Schacter ·  Roger Schank ·  Larry Ryan Squire
ISNI: 0000 0000 8173 6669
Pszichológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Donald_O._Hebb&oldid=25235010”
Fotó nélküli Személy infobox sablont tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 3., 19:20
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.