hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr hu hu hu pt fr hu hu hu fr hu cs pl hu hu hu eo hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr tr hu nn hu hu pt hu ga hu sv fi fr de it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt fr hu hu hu hu hu eo fr hu sk hu hu hu hu hu es fr hu hu cs hu hu fr hu hu hu en cs de hu fr hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id eo fa fr hbs_lat it ms nl pt ro sk sl sv tr vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Neszmély témájú médiaállományokat.
Neszmély (németül Nessmühl) község Komárom-Esztergom megyében, a Tatai járásban.
Neszmély Komárom-Esztergom megyei település, a Neszmélyi borvidék központja a Gerecse északi, Dunára néző nyúlványai alatt, a 10-es főút mellett található. Területét egy rövid szakaszon érinti a Süttő-Vértestolna közti 1127-es út, Szomódra pedig egy önkormányzati út vezet innen, amely Dunaszentmiklóstól a 11 136-os számozást viseli. Áthalad a településen a Esztergom–Almásfüzitő-vasútvonal is, amelynek itt két megállási pontja van: Neszmély vasútállomás és Várhegyalja megállóhely. Utóbbi a 10-es főút közelében fekszik, előbbi közúti megközelítését a 11 341-es út biztosítja.
Távolsága Budapesttől 70, Tatától 12 kilométer.
Neszmély és környéke már ősidők óta lakott helynek tekinthető, ahol minden kor képviselve van, de leggazdagabb a római kori itt talált leletanyag.
Első írott nyomát az 1237-40 között készült Albeus jegyzékben találjuk, akkor nevét Nezmel, 1341-ben Neezmel alakban írták.
1339-ben Károly Róbert az örökös nélkül elhalt ember birtokaként rá szállott Neszmélyt két szigettel, cserjésekkel, szántókkal, s száraz és vízi vámmal, valamint révvel egyetemben fia nevelőjének, Polonia-beli Miklós mesternek és unokaöccseinek, Henckónak és Máténak adományozza. Miklós később Neszmélyi Miklós néven jelenik meg a forrásokban. Pécsi püspökké választása után Henckó, majd leszármazottai birtokolják a községet.
1341-ben Weech dédunokája, Miklós (Zovárd nembeli) neszmélyi birtokait is megemlíti végrendeletében.
Egy 1342- ben kelt oklevél leírja, hogy Vitus nyitrai püspök és Lajos herceg nevelője, Miklós a füzitői vámot elfoglalják és Neszmélyre helyezik át, ami ellen Vilmos pannonhalmi apát tiltakozott.
1364-ben a neszmélyi vámjövedelem harmada Jakus pozsonyi bírót illeti.
1422-ben már oppidum (mezőváros), és vámja a komáromi váré.
1471-ben Longa-villa. Mezőváros jellegű volt. Erről 1710-ből való pecsétje is tanúskodik.
1500 körül a Porkoláb család zálogos birtoka.
A törökök ezt a települést sem kímélték, 1552-ben már az elpusztult települések között szerepelt, ekkor az összeírók összesen hat lakható házat találtak, 24 évvel később még mindig csak tizenkettőt vehettek számba. A település később mégis újratelepült, egy 1749-es birtokper adatai szerint már 18 nemes udvartelkes birtoka szerepel.
A Zichy család is a település birtokosa volt később.
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc alatt Neszmély határában egy ütközet zajlott le. 1850-ben dézsmáltatni akarták a falu szőlőhegyét, aminek a lakosok ellenálltak és a karhatalom lépett közbe.[3]
A településen található a Neszmélyi-borvidék központja. Kitűnő, zöldesbejátszó aranysárga bora külföldön is jól ismert volt. Az 1800-as években kitört filoxéra-vész azonban a szőlőtermelést hosszú időre visszavetette Neszmélyen és a borvidéken is. Az 1990-es évektől a szőlő- és bortermelés új lendületet vett, s mára már sikerült visszanyernie régi hírét. Mára már az ászári borvidékkel egyesülve, Ászár- Neszmélyi Borvidék néven éri el sikereit.
1977. április 1-jén Almásneszmély néven egyesítették a szomszédos Dunaalmással. A két település 1991-ben szétvált.[4]
1994–1998: Jobbágy István (független)[5]
1998–2002: Jobbágy István (független)[6]
2002–2006: Benkő Ferenc (független)[7]
2006–2008: Benkő Ferenc (független)[8]
2008–2010: Horváth Béla (független)[9]
2010–2014: Janovics István (független)[1]
2014–2019: Janovics István (független)[10]
2019-től: Janovics István (független)[11]
A Dunaalmással egyesített településen a rendszerváltás utáni első önkormányzati választáson Balázs László független jelöltet választották polgármesternek.[12] Az egyelőre nem tisztázott, hogy Balázs a szétválás után melyik községet irányította tovább és melyik településen kellett időközi polgármester-választást tartani, de a következő, 1994-es önkormányzati választáson már egyik településen sem jelöltette magát a polgármesteri tisztségre.
2008. július 13-án időközi polgármester-választást kellett tartani Neszmélyen,[9] az előző polgármester lemondása miatt.[13]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,7%-a magyarnak, 1% németnek, 0,3% románnak, 0,3% szlováknak mondta magát (13% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 32,1%, református 31,2%, evangélikus 0,8%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 11,7% (21,7% nem nyilatkozott).[14]
A mai református templom épületén a késő gótikus stílusjegyek, s más adatok alapján két építési periódust különítenek el. Az első, 1396-1404 közötti periódusba tartozik a torony illetve a hajó nyugati része. A második, 15. századi periódusba tartozik a hajó keleti része a szentéllyel. Utóbbi bővítés talán Mátyás korában történt. Későbbi felújításakor e korból származó pénzeket találtak a toronyban. A templomból került a tatai múzeumba az ún. "neszmélyi fej", amely a középkori kapu eleme lehetett, az áthidalás vállánál gyámkőként volt elhelyezve. Sztehlo Ottó, a templom felmérője 1912-ben másodlagos beépítésben találta – feltételezések szerint talán a templom építészét ábrázolja.
A Várhegyen áll a 15. századból származó négyszögletes várrom, körülötte árokrendszer, amelyet török korinak vélnek.
A szőlőhegyen található a XV. sz-ban épített gótikus stílusú ún. Király-kút, amelynek neve Albert királyhoz köthető: a király 1439-ben, a török elleni délvidéki hadjáratából betegen Bécs felé utazva itt halt meg.
A Duna-parti Hajóskanzen, ahol a hajók belülről is megtekinthetők.
A szintén Duna-parton helyet kapó Millecentenáriumi Park, kemencesorral, színpaddal, és fedett, 60-70 főt befogadó sütögetőhelyiséggel. Itt kapnak helyet többek között a falu rendezvényei, és a Dzsesszmély fesztivál is.
Itt található a Neszmélyi borvidék központja.
A régi téglagyár mögötti dombtetőn található a Hilltop Neszmély borászat és vendégház.
A neszmélyi iskola Makovecz Imre tervei alapján épült.
Neszmély híres a réteséről is.
A község határában található a Neszmélyi Arborétum, ahol országosan is jelentős atlaszcédrus telepítési kísérlet folyik.
Itt született Takács Ádám református lelkész, prédikátor.
Itt hunyt el 1439. október 27-én Habsburg Albert magyar király.
A faluban tanított Szentessy László grafikusművész, a Sigillum csoport egyik alapító tagja. Dolgozata a község történetéről és a református templomról szóló ismertetések alapműve. Vezető szerepe volt a Faluvédő Egyesületben is.
Kamocsay Ákos az ÉV BORÁSZA 1999-ben.
↑ a b Neszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Ortutay András 1983: A neszmélyi zendülés. In: Komárom Megyei Levéltári Napok I-IX. Esztergom, 12-14. (eredetileg Dolgozók Lapja XXVIII/287 1975. december 7.)
↑ Archivált másolat. [2019. március 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. március 31.)
↑ Neszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 16.)
↑ Neszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 30.)
↑ Neszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 30.)
↑ Neszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 30.)
↑ a b Neszmély települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008. július 13. (Hozzáférés: 2020. június 4.)
↑ Neszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 17.)
↑ Neszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 17.)
↑ Almásneszmély települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ 2008. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008 (Hozzáférés: 2020. június 4.)
Gyulai Rudolf 1890: Komárom vármegye és város történetéhez. A Komárom-vármegyei és Komárom városi történeti és régészeti egylet 1890. évi jelentése, 64.
Wenninger Mátyás: A romai katholikus templomok és iskolák Duna-Almáson és Neszmélyen; Engländer és Társa, Tata, 1903
Hatvani Margit: Istentől lett ez hit által. A Neszmélyi Árvaház története; bev. Cseri Kálmán; Pasaréti Református Egyházközség, Bp., 1990
Jobbágy István: A neszmélyi baptista temető története; Baptista Gyülekezet, Neszmély, 2000
Bárdos István–Szénássy Zoltán: Neszmély; szerk. Bárdos István; Száz Magyar Falu Könyvesháza, Bp., 2002 (Száz magyar falu könyvesháza)
A Tatai járás települései
Baj ·  Dunaalmás ·  Dunaszentmiklós ·  Kocs ·  Naszály ·  Neszmély ·  Szomód ·  Tardos ·  Tata ·  Vértestolna
Csallóközi járás: Alsógellér •  Apácaszakállas •  Bogya •  Csallóközaranyos •  Csicsó •  Ekecs •  Ekel •  Felsőgellér •  Gúta •  Izsap •  Kamocsa •  Keszegfalva •  Kolozsnéma •  Komáromfüss •  Lakszakállas •  Megyercs •  Nagykeszi •  Nagymegyer •  Nemesócsa •  Örsújfalu •  Szilas •  Szímő •  Tany •  Túriszakállas
Gesztesi járás: Ács •  Ászár •  Bana •  Bokod •  Császár •  Csép •  Dad •  Ete •  Kisbér •  Kisigmánd •  Kocs •  Kömlőd •  Mocsa •  Nagyigmánd •  Szák •  Szend •  Szőny •  Tárkány •  Vérteskethely
Tatai járás: Agostyán •  Alsógalla •  Baj •  Bánhida •  Dunaalmás •  Dunaszentmiklós •  Felsőgalla •  Gyermely •  Héreg •  Kecskéd •  Környe •  Naszály •  Neszmély •  Oroszlány •  Szomód •  Szomor •  Tardos •  Tarján •  Tata •  Tatabánya •  Tóváros •  Vértessomló •  Vértesszőlős •  Vértestolna
Udvardi járás: Bagota •  Bajcs •  Csúz •  Dunaradvány •  Fűr •  Hetény •  Ímely •  Izsa •  Jászfalu •  Kisbaromlak •  Kolta •  Komáromcsehi •  Komáromszemere •  Komáromszentpéter •  Kurtakeszi •  Kürt •  Madar •  Marcelháza •  Martos •  Naszvad •  Ógyalla •  Perbete •  Udvard •  Újgyalla
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Neszmély&oldid=24611447”
Magyarország Duna menti települései
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 23., 00:45
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.