hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu ru fr hu hu hu hu hu zh hu ja ms ca en en hu fr hu hu ja hu ja ms hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu zh hu zh hu zh hu hu hu hu hu zh hu hu hu zh zh hu hu hu hu hu ru hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Hagyományos kínai írás – Wikipédia
(Tradicionális kínai írás szócikkből átirányítva)
A szócikk keleti írásjegyeket tartalmaz. Többnyelvű támogatás nélkül a kelet-ázsiai írásjegyek helyén négyszög, kérdőjel vagy más értelmetlen jel áll.
Ebben a szócikkben a mandarin nyelvű szavak pinjin és magyaros átírása között ide kattintva szabadon lehet választani.
A kínai írás (hànzì, hance) kifejezés hagyományos kínai írásjegyekkel
i. sz. 5. századól máig
A Wikimédia Commons tartalmaz Hagyományos kínai írás témájú médiaállományokat.
4 Az írásjegyek egyszerűsítésének módszerei és logikája
Bővebben: Kínai írás és Pecsétírás
A hagyományos kínai írás legkorábbi előzményeinek a kínai írás legkorábbi, az i. e. 14–13. századból származó jóslócsont-feliratok tartalmazta írásjegyek, az ebből továbbfejlesztett, a Csou (Zhou)- és a Csin (Qin)-korban használt pecsétírás változatai, valamint a Han-dinasztia idején, az i. e. 3. századtól általánossá használatúvá vált kancellár írás tekinthető.
Bővebben: Egyszerűsített kínai írás
Az írásreform gondolata 1892-ben vetődött fel először. A mozgalom célja az volt, hogy az ideogrammák alkotta írást egy latin betűs, alfabetikus írással váltsák fel. Ez nagy segítséget nyújtott volna az analfabetizmus felszámolásában, és nagyban megkönnyítette volna az oktatást. A probléma nemcsak akkoriban, de a mai napig megoldhatatlannak bizonyult. A könnyebbség kedvéért azonban nekiláttak az írásjegyek egyszerűsítésének. Ennek köszönhetően a bonyolult írásjegyek mintegy 80%-át sikerült olykor 10–15 vonással is leegyszerűsíteni. (1958-ban a Kínai Népköztársaság Írásreform-bizottsága megalkotta a kínai nyelvre alkalmazott latin betűs átírásrendszert, az úgynevezett pinjin (pinyin) átírást is.) A pinjin (pinyin) átírást 1979. január 1. óta a Kínai Népköztársaságban megjelenő idegen nyelvű kiadványok kínai nevek és szavak átírására kötelezően használja. Az írásreform eredményeképpen 1955 óta ma már a kínai írás is vízszintesen, balról jobbra halad, felváltva a hagyományos fentről lefelé vezető oszlopokat. Az újságcikkek címében, a plakátokon és a könyvek gerincén azonban még ma is előszeretettel használják a függőleges írásjegysorokat. A másik jelentős változás, amiben a modern kínai könyv különbözik a hagyományostól, hogy most már nem „hátulról” kell fellapozni a köteteket.[1]
Nemcsak a Kínai Népköztársaságban, hanem Szingapúrban is az egyszerűsített írásjegyek a hivatalosak, a kínai nyelvű könyveket, újságokat is ezekkel nyomtatják. Tajvanon és a tengerentúli kínai közösségek körében azonban mind a mai napig a hagyományos, bonyolult írásjegyeket tekintik hivatalosnak. Az 1997-ig, a visszacsatolásig fan-ti-ce- (fantizi)t használó Hongkong és Makaó kulturális hatásának eredményeképpen a Kínai Népköztársaságban is reneszánszát éli a hagyományos írásjegyek használata az olyan nem hivatalos kiadványokon, mint pl. termékismertetők, reklámok, dalszövegek, névjegykártyák, üdvözlőlapok stb.[2]
Az írásjegyek egyszerűsítésének módszerei és logikájaSzerkesztés
Az alábbiakban az írásjegy-egyszerűsítés legjellemzőbb formáinak összefoglalása látható példákkal illusztrálva.[m 1]
A több elemből álló írásjegy összetett, bonyolult tagját egyszerűbb alakkal helyettesítették:
對 → 对; 觀 → 观; 風 → 风 stb.
Az írásjegy bonyolult elemét az adott szóhoz fonetikailag hasonló vagy azzal megegyező egyszerűbb írásjeggyel helyettesítették:
潔 → 洁; 鄰 → 邻; 極 → 极 stb.
廣 → 广; 寧 → 宁; 滅 → 灭 stb.
Az írásjegy leegyszerűsített kézírásos formáját, változatát tették meg a nyomtatott alaknak:
書 → 书; 長 → 长; 馬 → 马 stb.
Az írásjegyet az egyszerűbb régi változatával helyettesítették:
涙 → 泪; 網 → 网; 傑 → 杰 stb.
A bonyolult radikális (vagy gyök-) elem helyett egyszerűbbet szerkesztettek:
體 → 体; 塵 → 尘; 竃 → 灶 stb.
Az írásjegybe új fonetikai elemet szerkesztettek:
護 → 护; 驚 → 惊; 膚 → 肤 stb.
Az írásjegyet egy azonos vagy hasonló hangzású írásjeggyel vonták össze::
餘 → 余; 穀 → 谷; 後 → 后 stb.
Több bonyolult írásjegyet egy, újonnan szerkesztett egyszerű írásjegyben egyesítettek:
髮 és 發 → 发; 儘 és 盡 → 尽; 曆 és 歷 → 历 stb.
Az egyszerűsített írásjegy-elemeket minden további írásjegyben, ahol az adott elem szerepel, következetesen használják:
門 → 门; 閉 → 闭; 問 → 问 stb.
馬 → 马; 騎 → 骑; 駕 → 驾 stb.
鳥 → 鸟; 鴨 → 鸭; 鴕 → 鸵 stb.
↑ További részleteket lásd: zh:简化字
↑ Ramsey 1987 143-154. o.
↑ Salát 1999 68. o.
↑ Chen 1987: Chen, H. Simplified Chinese characters. Torrance, CA: Heian ISBN 0893462934
↑ Ramsey 1987: Ramsey, S. Robert. The Languages of China. Princeton University Press, New Jersey, 1987 ISBN 0-691-06694-9
↑ Salát 1999: Salát Gergely. Kínai országismeret. Budapest: Külkereskedelmi Főiskola, 1999, Keleti Füzetek ISSN 1219-8676
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hagyományos_kínai_írás&oldid=22042813”
Utoljára szerkesztve 2019. december 17., 23:04-kor
A lap utolsó módosítása: 2019. december 17., 23:04
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.