hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu xal hu fr zh en sv hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar ca hbs_lat da de es eu fa fi fr da fy de tl id is it ja ko nds nl nb nb pt ru en sv th ceb tr fy ur pl zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
Az 1717-es karácsonyi vihardagályt ábrázoló német rajz
Ez a szócikk Vihardagályról szól. Hasonló címmel lásd még: Szökőár (egyértelműsítő lap).
A vihardagály a tenger felől érkező erős szél és a dagály egybeesése idején jön létre, ilyenkor a vízszint több méterrel haladhatja meg a maximális dagályszintet.
A texasi Bolivar-félsziget teljes pusztulása az Ike hurrikán után
A vihardagályt két természeti jelenség egyidejű jelentkezése válja ki. Kialakulásához szükséges a tenger felől érkező viharos erejű szél, illetve az ezzel egy időben bekövetkező dagály. A szél ereje a partvonal felé áramló tengervizet a szárazföld belsejébe szorítja fel, a beáramló víz visszaduzzasztja a folyók vízszintjét, ezért a vihardagály jelenséget a szárazföld belsejében lévő területeken is észlelni lehet.
A vihardagályok elsősorban a téli félévhez köthetők. Különösen súlyos vihardagályok jöhetnek létre, amikor a jelenség a folyókon levonuló árhullámmal egy időben keletkezik.
Hatalmas tengeröblök képződése (pl.: Dollart és Jade)
A partról elragadott anyag szétterítése a wattokon
Parti síkságok elöntése, lakott és művelt területek pusztítása
Sós tengervíz beáramlása a szárazföld belsejébe, ennek következtében a növényzet pusztulása
1228 – Körülbelül 100 000 áldozat Frízföldön és Hollandiában
1164. február 17. – Júlia-ár, a Jade-öböl keletkezése, 20 000 halott
1362 – A második Marcel-dagály, 100 000 áldozat a Dollart keletkezésekor. Az áradat a legmagasabb gátak szintjénél 2 méterrel magasabban öntötte el az Északi-tenger partvidékét.
1511 – Antonius-dagály, a Weser torkolatának ideiglenes áthelyeződése a Jade torkolatába
1642 – 300 000 halott a kínai partvidéken.
1717. december 24-25. – A Karácsonyi-dagály (a fenti képen) 12 000 halott az Északi-tenger partvidékén
1953. február 1. – A vihar áttöri a Schelde gátjait, és elönti Hollandia Zeeland tartományát, 2000 áldozat.
1962. február 16-17. – A Hamburgi-ár 340 halálos áldozatot követel Hamburgban és az Elba vidékén. Az Elba gátrendszerét 61 helyen törte át a normális vízszintnél 5,7 méterrel magasabb dagály.
A Wikimédia Commons tartalmaz Vihardagály témájú médiaállományokat.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Vihardagály&oldid=25317812”
Forrással nem rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 29., 11:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.