hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
A munkások „izgatása”? – erősödő szakszervezetek a MÁV-nál (is) | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
A munkások „izgatása”? – erősödő szakszervezetek a MÁV-nál (is)
Az 1917 tavaszi események – az orosz forradalom, majd a magyarországi társadalmi mozgalmak és a kormányváltás – nyomán munkások tömegei csatlakoztak a magyarországi szakszervezeti mozgalomhoz: 1917 folyamán 55 ezerről 215 ezer főre nőtt a szakszervezetek taglétszáma, amely így már duplája volt a háború előttinek. A szervezkedés egyre inkább kiterjedt a közüzemekre is, a Magyar Államvasutaknál például egy év alatt közel négyszeresére (5500-ról 21 000-re) nőtt a szervezett munkások száma. Az állami vállalatoknál azonban nem nézték jó szemmel a szakszervezetek erősödést, főleg a nyár végi újabb kormányváltás után, Wekerle Sándor miniszterelnöksége idején. Így a MÁV-nál is megpróbálták a bérek és juttatások emelését kiharcoló mozgalmat korlátozni és megfékezni: 1917 őszén az egyes üzemekben, műhelyekben dolgozó, választott szakszervezeti vezetőket, az ún. bizalmiférfiakat úgy távolították el a cégtől, hogy bevonultatták őket katonának. A szociáldemokrata Népszava természetesen tiltakozott az akció ellen, arra is hivatkozva, hogy a szakszervezeteket és a bizalmiférfi-rendszert már a Monarchia vezetése, egész pontosan az uralkodó, Károly császár és király is elismerte.
Az ilyen és hasonló intézkedésekkel azonban a munkások, alkalmazottak szervezkedést és (bér)mozgalmait már nem lehetett megállítani, még az állami szférában sem. Az 1918-as év folyamán több olyan megmozdulás, általános sztrájk következett, amelyben a MÁV munkásai is részt vettek, sőt olyan is, amely egyenesen tőlük indult ki.
A bizalmiférfi-rendszert… = Népszava, 1917. október 4.
Népszava, 1917. október 4.
A bizalmiférfi-rendszert a király jó berendezésnek mondta. Július 22-én megírtuk, hogy a király Bécsben kihallgatáson fogadta a wöllersdorfi lőszergyár munkásainak bizalmiférfiait, hogy a munkások helyzetéről tájékozást szerezzen. A király ez ajkalommal köszönetét és elismerését fejezte ki a munkásoknak fáradozásaikért és a háborúban tanúsított magatartásukért. A gyár bizalmiférfiai a királlyal történt tanácskozásokról hirdetményt tettek közzé és ebben az érdekes okmányban olvassuk a következőket:
A király ismételten megindult szavakban mondott köszönetet a munkásság fáradozásáért, legteljesebb elismerését fejezte ki a munkásság magatartásáért, a bizalmiférfi-rendszert jó berendezésnek mondotta, és megbízott minket, hogy köszönetét az egész munkásságnak adjuk át, még pedig oly módon, hogy minden munkás és minden munkásnő tudomást szerezzen az ő elismeréséről és hálájáról. Látjuk e súlyos időkben mennyire fontos, hogy a munkásság összetartson és egységes legyen. Maradjunk meg továbbra is az eddig követett és helyesnek fölismert úton.
A király tehát helyesnek találta, hogy a munkások szervezkednek, bizalmiférfiakat választanak, és ezeknek közvetítésével adják elő panaszaikat és sérelmeiket. Annyira helyeselte a bizalmiférfi-rendszert, hogy Badenbe rendelte a lőszergyár munkásainak bizalmiférfiait és személyesen is megmondotta, hogy a bizalmiférfiak rendszerét helyes berendezésnek tartja.
A király nézetét természetesen a kormánynak és a MÁV igazgatóságának nem kell irányadóul elfogadniuk. A király helyesli a bizalmiférfiak választását, a MÁV. igazgatósága azonban csapnivalóan rossz intézménynek tartja ezt a rendszert, mert azt hiszi, hogy a munkásoknak nincs szükségük bizalmiférfiakra, mert nem is tartják a bizalmiférfiakat arra érdemesnek, hogy velük tárgyaljanak.
A király Badenba hívatta a wöllersdorfi gyár bizalmiférfiait, hogy tájékozást szerezzen a munkások helyzetéről. A MÁV-gépgyár igazgatója nyíltan kijelentette, hogy a bizalmiférfiakkal nem tárgyal és az államvasutak igazgatói és műhelyfőnökei szintén lealázónak tartják a bizalmiférfiakkal való tárgyalást és nem kíváncsiak a munkások panaszaira.
Az államvasutak munkásai legutóbbi mozgalmukkal némileg megjavították helyzetüket, bár nem kapták meg teljesen követeléseiket. A MÁV üzemek főnökeinek és igazgatóinak azonban nem tetszik, hogy a munka rendesen folyik, nem örülnek a bizalmiférfiaknak, hanem minden erejükkel arra törekednek, hogy megzavarják a békés munkálkodást, rendelkezéseikkel arra izgatják az üzemek munkásait, hogy újból mozgalomba lépjenek.
A legutóbbi rendezés óta a MÁV-nál az egész vonalon rend volt. A munkások nem léptek föl semmiféle követeléssel, hanem békésen dolgoztak. A főnököknek és az igazgatóknak azonban nem tetszett a legutóbbi rendezés. Fájt a lelküknek, hogy a munkások egységes eljárásukkal eredményeket értek el, tehát arra törekednek most, hogy bonyodalmat, teremtsenek és visszavegyék mindazt, amit a munkások áldozatkész kitartásukkal megszereztek.
A munkások fölizgatására a legalkalmasabb eszköznek az látszott, hogy a bizatmiférfiakat megrendszabályozzák. Tervszerűen, közös megbeszélés alapján több üzemben berukkoltatták a bizalmiférfiakat A katonai parancsnokságnak egyszerűen beadták a bizalmiférfiak neveit azzal, hogy ezek nélkülözhetők és a parancsnokság jóhiszeműen bevonultatta az így kiszolgáltatott munkásokat annak ellenére, hogy a legutóbbi mozgalomból kifolyóan a munkásokat szerződésszerűen biztosították arról, hogy a bizalmiférfiakat elismerik, és nem rendszabályozzák meg őket.
A tervszerűséget mutatja az is, hogy csupán bizalmiférfiakat vonultattak be. A műhelyfőnökök véleménye szerint ezek a legjobban nélkülözhetők, mert semmi szükség sincs az üzemekben bizalmiférfiakra. A király azt mondta, hogy a bizalmiférfiak intézménye jó berendezés, a MÁV igazgatósága más véleményen van és erőszakos eljárásával a végsőkig elkeseríti a munkásokat. Mi a magunk részéről mindent elkövettünk, hogy a MÁV ezen hallatlan eljárását orvosolják. Fáradozásunk nem járt eredménnyel, tehát a következményekért azok felelősek, akik oktalan módon provokálták a munkásokat!
Előző bejegyzés Hogyan látták az I. világháborút a Magyar Kommunista Párt pártiskolájában 1947-ben?Következő bejegyzés Károlyi Mihály „politikai légvára”?
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva