hu pam hu hu hu hu hu hu pam hu de hu et hu hu es hu de hu pam hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs fr hu oc en hu it cs en hu oc lt hu de cs en hu fr hu hu en cs fr hu de nl hu de cs fr hu de en hu en cs fr hu fr hu hu hu da fr hu oc hu hu de cs en hu oc en hu en cs en hu oc en ms en cs de hu fr fi hu fa hu hu fr hu en cs hu en sv hu fr hu en hbs_lat ru fr hu en hu sv hu en hu en hu en fr hu en hu cs en hu en hu it fr hu en hu en fr hu en hu en fr hu en hu sv fr hu en hu sv en hu en hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu sk fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz az ru bg br id hbs_lat da de eo es et fa fr lt hbs_lat id it ja ka ko fr lt lv en nl nb nb pl pt ro ru sk hbs_lat sv hu en fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 6.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Kékes (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Kékes témájú médiaállományokat.
A Kékes[1] Magyarország legmagasabb hegycsúcsa. Az Északi-középhegységben, a Mátrában található. A Balti-tenger szintjéhez mérve 1014,[2] az Adriai-tenger szintjéhez mérve 1015 méter magas. Gyakran emlegetik Kékestető néven is, ez azonban helytelen, hiszen ez a hegy területén található település neve,[1] amely közigazgatásilag Gyöngyöshöz tartozik. Maga a hegy Parád és Gyöngyös közigazgatási területén található.
Mint hazánk egyik legjelentősebb klimatikus gyógyhelye, illetve síközpontja, jelentős turisztikai célpont. A hegyen álló tévétorony kilátóként is szolgál.
Az 1014[2] méteres magasságával Magyarország legmagasabb hegye. Relatív magassága 774 méter. Szülőcsúcsától, az 1044 méter magas Jávorostól egy körülbelül 240 méter magasságban fekvő nyereg választja el Ajnácskő vasútállomása környékén.[2]
A Kékes az Alacsony-Tátrából (a leghátsó hegysor legmagasabb kiemelkedése)
A napsütéses órák száma jóval az országos átlag feletti,[3] meghaladja az évi kétezret; különösen magas a napsütéses órák száma szeptember–októberben és januártól március végéig.[4] 2011-ben itt mérték az országban a legkevesebb napsütéses órát: ebben az évben mindössze 2198 napsütéses óra volt Kékestetőn.[5]
A hőmérséklet napi ingadozása kiegyenlített, nyáron általában nem haladja meg a 26 °C-ot, míg télen nem süllyed −15 °C alá. Hegyvidéki sajátosság, hogy alacsony a páranyomás és magas a nedvességtartalom. A légnyomás a magyarországi átlaghoz képest 10%-kal alacsonyabb, szintje kiegyenlített. A levegő por- és pollenszegény, a házi poratka ezen a magasságon már nem él meg.[4] A ködös napok száma 1970-ben 221 volt.[3]
Legnagyobb napi csapadékmennyiséget 1958. június 11–12-én mérték, 228 mm-t.[3]
1943–1944-ben 154 napon át borította hó.[3] 2013. március 30-án itt mérték az év legvastagabb hótakaróját: a vastagsága ekkor 106 cm volt.[6]
A Kékest említi az 1897-ben megjelent Mátrai kalauz. Ekkor a Mátra Egylet (a Magyar Turista Egyesület mátrai osztálya) által 1888-ban keményfából épített, 20 m magas Vass-kilátó állt a tetőn, mely Vass József népjóléti miniszterről kapta nevét. Az 1926-ban menedékkunyhóval kibővített torony azonban 1938-ra veszélyessé vált, ezért bezárták, és a második világháború alatt le is bontották.[7] 1933-ra épült fel a kékestetői gyógyszálló (ma Mátrai Gyógyintézet) és a beruházás részeként a Mátraházáról a Kékesre vezető 5 km-es út.[8][4][9] 1935-ben indultak el az első közvetlen buszjáratok Budapestről.[10] Az 1920-as és 1930-as években indult be a sísport is: a déli lesiklópályát 1933–1934-ben, az északit 1934–1937-ben alakította ki a Mátra Egylet, illetve a Magyar Sí Szövetség. Az első sífelvonót az 1950-es évek közepén építette ki a Honvéd síszakosztálya.[7]
A gyógyszállót az 1950-es években államosították és szanatóriummá alakították.[8] Az 1960-as évek elején sem volt még működő kilátó, csak a Távközlési Kutató Intézet nyolcemeletes tornyából lehetett körbetekinteni, külön engedély birtokában.[3] Az 1958-ban épült antennatorony kiváltására 1981-ben készült el a jelenleg is álló Kékestetői tévétorony.[11]
Mátraházáról a csúcsra az 1978-ban aszfalt burkolatot kapott 24134-es számú bekötőút vezet fel. A vonalvezetése, meredeksége miatt telente sokszor balesetveszélyes, ezért havas időben gyakran lezárják a személygépkocsik elől. A Volánbusz naponta néhány közvetlen buszjáratot indít a budapesti Stadion autóbusz-pályaudvarról. Gyöngyösről gyakrabban megy fel busz.
A Kékes klimatikus viszonyai gyógyító hatással vannak az asztmatikus betegségekre, idegkimerültségre.[3] Emiatt települt ide, a csúcshoz közel, a Mátrai Gyógyintézet kékesi egysége. A kékestetői gyógyszálló, mely ekkor a legmodernebbnek számított az országban, 1933-ban épült fel egy 30 hektáros területen, Csonka László (az Első Magyar Magas- és Mélyépítési Rt. tulajdonosa[4]) beruházásában és Miskolczy László tervei alapján. Az 1950-es években állami tulajdonba és a mátraházai egységgel közös kezelésbe kerültek, szanatóriumi funkciót kapva.[8]
A hegycsúcsot jelölő kő
A csúcson egy nemzeti színűre festett kő jelzi a magassági pontot, melyet az 1950-es évek végén állított Géczi István (később a Kékesi Sas Síklub edzője) néhány társával egy andezitkövekből emelt halomra.[12] 1985. augusztus 20. óta áll a mai talapzatán.[2]
Kékestetőn 1958-ban épült fel az első antennatorony, ez azonban később elavulttá vált, ezért 1981-ben felépült a ma is működő Kékestetői tévétorony és kiszolgáló épülete. A 180 m magas torony egyik szintjén zárt körpresszó működik, felette, 45 m magasan[3] nyitott kilátószinttel.
A Kékest érinti az Országos Kéktúra 21-es számú szakasza. Pecsételőhelye a szanatórium portáján található.
Kékestetőn két fő lesiklópálya található: a meredekebb északi (600 m hossz, 180 m szintkülönbség) és a lankásabb déli (1800 m hossz, 230 m szintkülönbség).[13] Utóbbi Magyarország leghosszabb sípályája. Az északi pálya és a délinek a 700 m-es felső szakasza mentén sífelvonók működnek, a déli pálya teljes hosszán végigsíelők síautóbusszal juthatnak vissza a csúcsra. A 2016–2017-es szezonban 66 napon át tartott nyitva a pálya.[13]
A magyar országúti kerékpáros körverseny, a Tour de Hongrie első kategóriás és egyben legnehezebb emelkedője a Kékesre vezet. 2001-től szinte minden évben itt rendezik a hegyi befutóval végződő, legnehezebb szakaszt, ahol a versenyzőknek a hegy aljától a csúcsig kb. 800 m szintkülönbséget kell leküzdeniük. 2004-től a versenyhez kapcsolódóan „Kékesre fel!” néven amatőrversenyt is szerveznek, ahol bárki próbára teheti magát a Gyöngyös – Kékestető szakaszon. A Tour de Hongrie kékestetői szakaszainak nyertesei:
(2003-ban és 2005-ben két szakaszt is rendeztek Kékestetőn, mindkettőt egy napon. A második, rövid szakasz egyenkénti indítású hegyi időfutamként került megrendezésre.)
A Criterium Tour kékestetői szakaszának nyertesei:
A Kékesre fel! amatőr verseny győztesei és idejük:
A Velo.hu Kékesi Csúcstámadás amatőr verseny győztesei és idejük:
↑ a b Piszkés-tető, Misina tető (magyar nyelven). e-nyelv.hu, 2009. augusztus 30. (Hozzáférés: 2017. november 4.)
↑ a b c d Kékes, Hungary (angol nyelven). peakbagger.com, 2017. (Hozzáférés: 2017. november 5.)
↑ a b c d e f g Kékestető (magyar nyelven). matrainfo.hu, 2017. október 16. (Hozzáférés: 2017. november 6.)
↑ a b c d Szanatórium (magyar nyelven). Mátra információs oldal. Mátrahegy Bt.. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
↑ Elmúlt évek időjárása. met.hu. (Hozzáférés: 2015. január 17.)
↑ Elmúlt évek időjárása. met.hu. [2014. november 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. január 17.)
↑ a b Turizmus története (magyar nyelven). matrainfo.hu, 2017. október 16. (Hozzáférés: 2017. november 6.)
↑ a b c Történet (magyar nyelven). Mátrai Gyógyintézet, 2017. (Hozzáférés: 2017. november 5.)
↑ Mátra információs oldal - Kékestetői Szanatórium
↑ Kameniczky Ákos – Vonnák Attila – Dr. Zsigmond Gábor: Az Oktogontól a Népligetig: Képes időutazás Volánbusszal. Budapest: PrintPix. 2017. ISBN 978-615-00-0582-9
↑ Szolgáltatások (magyar nyelven). 1014 Kékestető, 2017. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
↑ Nógrádi Attila: A kékestetői csúcskő titka (magyar nyelven). Turista Magazin, 2021. október 1. (Hozzáférés: 2021. október 3.)
↑ a b Síelés (magyar nyelven). 1014 Kékestető, 2017. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
Kékes-tető, Heves megye, Magyarország. Peakbagger.com. (Hozzáférés: 2013. október 21.)
A Tour de Hongrie honlapja
Légi fotók - Kékestető
Sablon:Az Országos Kéktúra 21. szakasza
Az Országos Kéktúra Mátraháza és Sirok közötti (21.) szakasza
Mátraháza  ·  Déli sípálya  ·  Kékestető  ·  Sas-kő  ·  Disznó-kő  ·  Kis-Sas-kő  ·  Markazi-kapu  ·  Mraznica-tető  ·  Hármashatár erdészház  ·  Nagy-Szár-hegy  ·  Cserepes-nyereg  ·  Selyem-tisztás  ·  Oroszlánvár  ·  Domoszlói-kapu  ·  Jagus  ·  Szederjes-tető  ·  Jóidő-kút  ·  Cseresnyés-tető  ·  Gazos-kő  ·  Átrád-tető  ·  Kalapos-tető  ·  Őr-hegy  ·  Sólyom-kút  ·  Sirok
Előző túraszakasz (20. Mátraverebély – Mátraháza)  ·  Következő túraszakasz (22. Sirok – Szarvaskő)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kékes&oldid=25241100”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 6., 00:38
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.