hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es hu hu hu ca hu hu fr hu ru sk ru fr uk hu uk de uk fi uk hu uk es uk en sv hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A katalánok a spanyol autonóm országrészben, Katalóniában élő újlatin nyelvű nép. Katalánoknak tartják azokat a lakosokat is, akik ott születtek, de nem élnek ott.
Salvador Dalí • Pau Casals • Antoni Gaudí
VI. Sándor pápa • Ramon Llull • Jacint Verdaguer
A Wikimédia Commons tartalmaz Katalánok témájú médiaállományokat.
A legkorábbi utalás a katalánokra (Catalanenses), mint népre, a latin nyelvű Liber maiolichinus című olasz eposzból származik 1120-ból. Ez egyben az első forrás, amelyben említik Katalóniát (Catalania) is.[1]
A mai Katalónia területén ibér népek, majd kelták éltek, akik összeolvadtak velük, így alakult ki az i. e. 8. századra a keltibér nép. Ezek a népek számos betörő nép (föníciaiak és punok) uralma alá kerültek, akik kolóniákat alakítottak ki a part mentén, mint pl. Barcino (a mai Barcelona). A pun háborúk után i. e. 206-ban a karthágóiak helyére a rómaiak érkeztek.
A katalán nyelv az indoeurópai nyelvcsalád itáliai ágán az újlatin nyelvek nyugati csoportjába tartozik, legközelebbi rokona az okcitán (provanszál) nyelv. A nyugati újlatin nyelvek számos vonását hordozza, így közel áll hozzá még az aragóniai, a francia, a portugál és a spanyol. A standard katalán nyelv mellett számos nyelvjárása van.
Beszélői száma mintegy 10 millió fő, többségük Spanyolország területén, néhányan Andorrában, s megint mások Franciaországban élnek. A nyelv Valenciában beszélt nyelvjárását valenciainak nevezik.
2005 szeptemberében létrehozták a .cat legfelső szintű tartományt (TLD), melyet a katalán nyelvészettel és kultúrával foglalkozó honlapok felvehetnek. Ez a legelső olyan TLD, amely egy nyelvhez (de nem országhoz) kötődik.[2][3]
A tradicionális ruhák (melyeket manapság már csak ünnepségek alkalmával viselnek) a barretina vagy a faixa a férfiaknál, és a ret nőknél. A hagyományos lábbeli a espardenya.
Jordi Alba (1989–), a FC Barcelona labdarúgója
Isaac Albéniz (1860–1909), zeneszerző, zongoraművész
François Arago (1786–1853), matematikus, fizikus, csillagász, (francia) politikus
Facundo Bacardí (1814–1887), üzletember, a Bacardi rum feltalálója.
Sergi Bruguera (1971–), teniszező
Montserrat Caballé (1933–2018), operaénekes (szoprán)
José Carreras (1946–), operaénekes (tenor)
Pau Casals (1876–1973), csellista, karmester
Àlex Corretja (1974–), teniszező
Albert Costa (1975–), teniszező
Xavier Cugat (1900–1990), zenész
Salvador Dalí (1904–1989), szürrealista művész
Sandrine Erdely-Sayo (1968–), zongorista, zeneszerző
Cesc Fàbregas (1987–), a FC Barcelona labdarúgója
Gerard Piqué (1987–), a FC Barcelona labdarúgója
Jordi Galceran (1964–), író, műfordító
Antoni Gaudí (1852–1926), modernista építész, a Sagrada Família építője
Jordi Gené (1970–), autóversenyző
Marc Gené (1974–), Formula–1-es pilóta
Josep Guardiola (1971–), a FC Barcelona edzője
Xavi Hernández (1980–), a FC Barcelona labdarúgója
Jorge Lorenzo (1987–), motorversenyző, kétszeres világbajnok (250 cm³)
Ramon Muntaner (c. 1270–1336), katona és író
Joseph Joffre (1825–1931), katona
Ramon Llull (1232/1235-1315/1316), filozófus
Joan Miró (1893–1983), képzőművész
Dani Pedrosa (1985–), motorversenyző, kétszeres világbajnok (125 és 250 cm³)
Carles Puyol (1978–), a FC Barcelona labdarúgója
Pedro Martínez de la Rosa (1971–), Formula–1-es pilóta
Arantxa Sánchez Vicario (1971 teniszező
VI. Sándor pápa (1431–1503), katolikus egyházfő
Jordi Savall (1941–), viola da gamba-játékos, karmester, zenetudós
Fernando Sor (1778–1839), zeneszerző
Raúl Tamudo (1977–), a RCD Espanyol labdarúgója
Ricardo Zamora (1901–1978), a FC Barcelona és a RCD Espanyol kapusa
Sandra Sangiao(wd) (1988–) katalán (cigány) énekesnő
↑ A Liber maiolichinus latin szövege. [2009. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. szeptember 29.)
↑ Caitlin Dewey: The curious case of .cat, the Internet’s weirdest, most radical domain (angol nyelven). The Washington Post, 2015. május 13. (Hozzáférés: 2022. május 5.)
↑ Jonah Engel Bromwich: Spain and Catalonia Wrestle Over .Cat Internet Domain (angol nyelven). The New York Times, 2017. szeptember 22. (Hozzáférés: 2022. május 5.)
Balcells, Albert et al. Catalan Nationalism : Past and Present (Palgrave Macmillan, 1995)
Collier, Basil. Catalan France (J.M. Dent and Sons Ltd., 1939)
Conversi, Daniele. The Basques, the Catalans and Spain: Alternative Routes to Nationalist Mobilization (University of Nevada Press, 1997). ISBN 1-85065-268-6
Guibernau, Montserrat. Catalan Nationalism: Francoism, Transition and Democracy (Routledge, 2004)
Hargreaves, John. Freedom for Catalonia?: Catalan Nationalism, Spanish Identity and the Barcelona Olympic Games (Cambridge University Press, 2000)
Simonis, Damien. Lonely Planet Catalunya & the Costa Brava (Lonely Planet Publications, 2003)
Starkie, Walter. The Road to Santiago (John Murray, 2003)
A Wikimédia Commons tartalmaz Katalánok témájú kategóriát.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Katalánok&oldid=25175785”
Utoljára szerkesztve 2022. augusztus 13., 20:24-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 13., 20:24
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.