fr war hu hu hu hu hu war sv hu hu en hu zh hu hu en hu hbs_lat zh hu en hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu en en hu en hu hu en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu en en hu en hu en hu es hu hu hu hu hu hu hu hu nds hu jv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu fr hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en hu en en uk hu en en en en en en hu pl hu hu hu hu lt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu de hu hu en cs de hu hu fr hu hu hu fr ru de de en ru ru es en en de sv de en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar arz as en sv en az ku ru sv bg bn br hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de fr el eo es et eu fa fi fr fy de gd lt he hi hbs_lat hy it id en es is it ja sv ka ta ko ku it lb lt lv en en ml mr ms mzn ne nl nb nb fr pa pl pms pnb pt ro ru sa jbo hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv hu ta en ceb tr oc fy ur uz vi pl zh xmf da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 17.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1965. január 4. (76 évesen)[1][2][3][4][5]
Valerie Eliot (1957. január 10. – 1965. január 4.)[18][17]
Francia Köztársaság Művészeti és Irodalmi Rendjének parancsnoka
A művészetek és a tudományok érdemrendje (1948)[19]
Laurence Olivier Award for Best New Musical (1981)
Tony-díj a legjobb eredeti zenéért (1983)[23]
Tony-díj a legjobb musicalszövegkönyvért (1983)
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
Homérosz, Vergilius, Dante, William Shakespeare, Dr. Johnson, Arnold, Laforgue, Yeats, Donne, Baudelaire, Whitman, Conrad, Tennyson, Frazer, Hulme, Pound, Maurras
Pound, Yeats, Crane,[24] Stevens, Moore, Empson, Plunkett, Auden, MacNeice, Hughes, Hill, Heaney
A Wikimédia Commons tartalmaz T. S. Eliot témájú médiaállományokat.
Thomas Stearns Eliot OM (St. Louis, Missouri, 1888. szeptember 26. – London, 1965. január 4.) amerikai születésű Angliában letelepedett irodalmi Nobel-díjas költő, drámaíró és kritikus.
A 20. század első felében jelentősen hozzájárult a költészet újjászületéséhez Angliában és Amerikában, ő volt a modern irodalom ismert és elismert „diktátora”.
1913-ban Németországba, 1914-ben Angliába utazott. 1914–1915-ben az oxfordi Merton College-ban filozófiát tanult. 1915-ben állást vállalt Londonban. Latint, franciát, rajzot, földrajzot, történelmet, matematikát, úszást és baseballt tanított a Highgate Schoolban, majd a Lloyd Banknál vállalt tisztviselői állást.
1917–1919-ig az imagista mozgalom Egoist c. folyóiratának lett munkatársa, majd segédszerkesztője. 1925-től 1965-ig a Faber and Faber kiadó szerkesztője, később igazgatója lett. 1927-ben felvette a brit állampolgárságot, s még ugyanebben az évben belépett az anglikán egyház hívőinek körébe. Költő, kritikus és drámaíró volt, mindhárom műnemben maradandót alkotott, de a lírában első jelentős költeményével, A puszta országgal (The Waste Land) valóságos irodalmi forradalmat robbantott ki, egyik kritikusa szerint, ez "majdnem olyan zavart keltő volt, mint a szarajevói gyilkosság."[25]
Költészetére leginkább a francia szimbolizmus és a Jakab-kori angol metafizikus költők (például John Donne[26]) hatottak, költői képalkotási módszereit a kortárs Ezra Pound és az imagisták élesen metszett pontossága befolyásolta, természetesen ezek csak a fő vonalak, filozófiai ismereteit, az irodalom számos más területére kiterjedő műveltségét (Dante, 17. századi angol drámák) nem is vettük számba.
Az 1910-es években, rendszeresen 1917-től jelentek meg verskötetei, melyekben költői személytelenség, irónia, elvont gondolatiság tükröződött, igazán átütő sikert, nagy újdonságot és választóvonalat A puszta ország[27] (The Waste Land) c. verse jelentett. Nyomtatásban e költemény először 1922-ben látott napvilágot, a T. S. Eliot által alapított és 17 éven át általa szerkesztett Criterion c. folyóiratban. Meghökkentően hosszú, 433 sorból áll, melyet a költő 191 soros filológiai magyarázata követ. Az angolszász avantgárd olyan emblematikus alkotása a lírában, mint a prózában James Joyce Ulysses c. regénye. Mindkét mű egyazon évben, 1922-ben jelent meg, Eliot verse Londonban, Joyce regénye Párizsban.
A háború felé közeledő Európában, később az 1. világháborút követő 1920-as években a fő kérdés az életben maradt fiatal nemzedék számára az volt, hogyan élhetnek tovább. A fiatalokat foglalkoztató érzések, gondolatok a lírában legtökéletesebben T. S. Eliot verseiben fejeződtek ki. A megszokott világ széttöredezett, ennek szimbólumaként töredéksorozatokat jelenített meg T. S. Eliot lírája.
Egyik első legjelesebb versében, a J. Alfred Prufrock szerelmi énekében mitologikus címmel jelentkezik, de hamar kiderül, hogy inkább egy komikus hőseposzról van szó. Egy kopaszodó, középkorú ember határozatlan, kételkedő öniróniával teli vallomása elfecsérelt fiatalságáról, életéről hallható ki belőle.
Annál nehezebb dolga van az olvasónak A puszta ország c. költeménnyel, amely már nem egy beszélő szubjektum képzete, hanem a személytelen költészetfelfogás jegyében vonultatja fel a tárgyakat, a szituációk és az események egész láncolatát már nemcsak szövegtöredékek, hanem törmelékek, kollázsok formájában is, de a kollázsok már nem ragaszthatók fel egy egységes kulturális anyagra, a világ széttöredezett. Tovább fokozta a költő ezt az érzetet 1925-ben írt, Az üresek (The Hollow Men) c. költeményében, melyben kifejezi, hogy a törmelékek puszta országát üres emberek lakják. Ezek a költemények mintegy megtestesítik az első világháború után feltörő kaotikus és reménytelen érzéseket.
A költő beveti teljes műveltségi anyagát saját ars poétikájához híven, melynek lényege az, hogy az emberiség költészete egy nagy egész, amelyben benne van valamennyi valaha megírt költemény, s még ezen belül is a költemények nem időbeni egymásutániságukban léteznek, hanem egymás mellett, tehát Homérosz, Európa és Anglia teljes költészeti anyaga egymás mellett létezik.[28]
T.S. Eliotot fiatal kortársai és az őt követő fiatal nemzedékek értették, előadták, sokszor polgárpukkasztás céljából is, az avantgárd angol líra hangadói lettek a költő 1920-as évek első felében írt költeményei. Későbbi, egyre nehezebben követhető versciklusai már többnyire a költő új vallásosságáról szólnak. Költészetében bekövetkezett fordulata miatt egyre több kritika érte az irodalmi életben a fiatalok részéről.
1927-től, a költő brit társadalomba való betagozódása (angol állampolgárság, anglikán vallás) után egyre inkább konzervatív lett, lassan a versírás helyett a drámaírás került nála előtérbe. Drámáiban a mártíromság szükségességét hangsúlyozta. Leghelyénvalóbb ez a mondanivaló a Gyilkosság a székesegyházban című drámájában, mely Becket Tamás angol vértanú haláláról szól. Filozófiai párbeszédek és monológok sorozata e drámája, színpadi előadásra kevésbé alkalmas, ennek ellenére jó rendezők színre vitték nálunk Magyarországon is. Színpadra vihetőbb darabjai is vannak, a Családi összejövetel és a Koktél hatkor/Koktél parti (The Coctail Party), e drámák korabeli családi konfliktusok kapcsán közvetítenek vallási mondanivalót.[29]
Esszéi nagyon érdekesek, olvasmányosak, számot adnak a költő és drámaíró művészetfelfogásáról, s betekinthetünk általa a korszak által értékelt régi és új írókhoz. Igen különös, hogy például Eliot Jean Racine és Ben Jonson alkotásait többre becsülte, mint William Shakespeare műveit. Irodalmi irányzatokat illetően elítélte a romantika anarchiáját, énkultuszát és érzelmességét, ez fiatal korától kezdve így volt, aztán megteremtette költészetében a modern lírát, majd egyre inkább a 20. századi újklasszicizmus híve lett.[30]
Emléktáblája a Faber & Faber épületének falán Londonban
Az Egyesült Királyságban 1993-ban a Költészeti könyvek társaság (Poetry Book Society) megalapította a legjobb brit vagy ír verseskötet számára a T. S. Eliot-díjat. E díjtól teljesen függetlenül a Missouri Állambeli Truman State University Press is alapított egy költészeti díjat T. S. Eliot tiszteletére, a díj elnevezése: T.S. Eliot Prize for Poetry.
J. Alfred Prufrock szerelmi éneke (The Love Song of J. A. P., 1914)
Puszta ország / Átokföldje[31] (The Waste Land, 1922)
Macskák könyve (Old Possum's book of practical cats, 1939)
Négy kvartett (Four Quartets, 1944)
A harcoló Sweeney (Sweeney Agonistes, 1932)
A szikla (The Rock, 1934)
Gyilkosság a székesegyházban (Murder in the Cathedral, 1935)
Családi összejövetel (The Family Reunion, 1939)
Koktél hatkor (The Coctail Party, 1949)
Lancelot Andrewesnak (For Lancelot Andrewes, 1928)
A költészet haszna és a kritika haszna (1936)
Egy keresztény társadalom gondolata (1939)
Jegyzetek a kultúra meghatározásáról (1948)
A költészetről és a költőkről (1957)
A kritikus kritikája (1965)
Válogatott versek / Gyilkosság a székesegyházban. Dráma; ford., bev. Vas István, utószó Ungvári Tamás; Európa, Bp., 1966
Hagyomány és egyéniség; ford. Szentkuthy Miklós; in: Hagyomány és egyéniség. Az angol esszé klasszikusai; vál. Európa Könyvkiadó munkaközössége, közrem. Ruttkay Kálmán, Ungvári Tamás, utószó Abody Béla, jegyz. Abádi Nagy Zoltán; Európa, Bp., 1967
Koktél hatkor. Vígjáték; ford. Vas István, utószó Ungvári Tamás; Európa, Bp., 1968 (Modern könyvtár)
T. S. Eliot legszebb versei; ford. Lőrinczi László, Szász János, Szemlér Ferenc, jegyz. Szilágyi Domokos; Albátrosz, Bukarest, 1970
Macskák könyve; ford. Nemes Nagy Ágnes et al.; Móra, Bp., 1972
T. S. Eliot versei; ford. Fodor András et al., jegyz. Takács Ferenc; Európa, Bp., 1978 (Lyra mundi)
Káosz a rendben. Irodalmi esszék; vál., előszó Egri Péter, ford. Bódis Edit et al.; Gondolat, Bp., 1981
Versek / Drámák / Macskák könyve; ford. Ferencz Győző et al., jegyz. Takács Ferenc; Európa, Bp., 1986
Elveszett költemények; ford., szerk., bev., jegyz. Kappanyos András; Orpheusz, Bp., 1997
Válogatott versek; ford., előszó, jegyz. Adrian (Kégl) Krudy, szerk. Bartha Zoltán; Tinivár, Kolozsvár, 2002
A kultúra meghatározása. Jegyzetlapok; ford. Lukácsi Huba; Szt. István Társulat, Bp., 2003 (Szent István könyvek)
Gyilkosság a székesegyházban. Thomas Becket. Dráma; ford. Vas István; Holnap, Bp., 2006 (Vas István művei. Műfordítások)
Hamvazószerda. T. S. Eliot versei Ormay Tom fordításában; Napkút, Bp., 2013 (Káva téka)
Macskák. T. S. Eliot verseinek Andrew Lloyd-Webber musicaljéhez készített változata Romhányi József magyarításában; magánkiad., Bp., 2013
Macskák. Oposszum Apó hasznos és mulattató Macskáriuma; ford. Havasi Attila, Varró Dániel; Pagony, Bp., 2019
Egy keresztény társadalom eszméje és A hagyomány és az egyéni tehetség; szerk. Molnár Attila Károly; ford. Katona László; Századvég, Bp., 2021 (Furor politicus)
↑ a b Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. április 9.)
↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b Internet Broadway Database (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2014. december 10.)
↑ Archivio Storico Ricordi. (Hozzáférés: 2020. december 3.)
↑ Archivio Storico Ricordi. (Hozzáférés: 2020. december 3.)
↑ a b NNDB (angol nyelven)
↑ http://www.notablebiographies.com/Du-Fi/Eliot-T-S.html, 2018. április 25.
↑ a b Kindred Britain
↑ https://www.theguardian.com/books/2012/nov/18/eliot-tragic-first-marriage, 2018. április 25.
↑ https://www.geni.com/projects/Presidential-Medal-of-Freedom-recipients/10809, 2018. április 25.
↑ https://www.ias.edu/files/pdfs/publications/letter-2007-spring.pdf, 2018. április 25.
↑ Hart Crane (1899-1932)
↑ Szenczi Miklós - Szobotka Tibor- Katona Anna: Az angol irodalom története. (1972), Budapest 605. o.
↑ John Donne (London, 1572. – London, 1631. március 31.) angol költő, a metafizikus költészet legkiemelkedőbb egyénisége. Versei például Szent szonett, Jó reggelt. Meglepő költői képei miatt modern költőként tisztelték a 20. század első évtizedeiben
↑ Weöres Sándor Puszta ország, Vas István Átokföldje címen fordította le, mindkét cím találó Eliot költeményének tartalmához.
↑ Szenczi i. m. 606. o.
↑ Szenczi i. m. 610. o.
↑ Szerb Antal: A világirodalom története. 3. köt. Budapest : Révai, 1942. T. S. Eliot lásd 315-316. o.
Világirodalmi kisenciklopédia I. (A–L). Szerk. Köpeczi Béla, Pók Lajos. Budapest: Gondolat. 1976. 315–317. o. ISBN 963-280-285-3
Világirodalom. Szerk. Pál József. Budapest: Akadémiai K., 2005. T. S. Eliot lásd 813-815. o. ISBN 963-05-8238-4
T. S. Eliot művei a Magyar Elektronikus Könyvtárban (magyarul)
Életrajz a Nobel-díj honlapján (angolul)
Legeza Ilona irodalmi honlapján (magyarul)
Lakatos Márk: Hommage á T. S. Eliot (magyarul)
T. S. Eliot oldala a Bábelmátrixon (digitalizált művekkel)
A Wikimédia Commons tartalmaz T. S. Eliot témájú médiaállományokat.
A magyar Wikidézetben további idézetek találhatóak T. S. Eliot témában.
Az angol Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók T. S. Eliot témában.
T. S. Eliot művei a Magyar Elektronikus Könyvtárban
T. S. Eliot művei a Magyarul a Bábelben oldalán
1926: Deledda ·  1927: Bergson ·  1928: Undset ·  1929: Mann ·  1930: Lewis ·  1931: Karlfeldt ·  1932: Galsworthy ·  1933: Bunyin ·  1934: Pirandello ·  1936: O’Neill ·  1937: du Gard ·  1938: Buck ·  1939: Sillanpää ·  1944: Jensen ·  1945: G. Mistral ·  1946: Hesse ·  1947: Gide ·  1948: Eliot ·  1949: Faulkner ·  1950: Russell
Teljes lista ·  (1901–1925) ·  (1951–1975) ·  (1976–2000) ·  (2001–2025)
Sablon:20. századi angol nyelvű irodalom
20. századi angol nyelvű irodalom
Brian W. Aldiss ·  W. H. Auden ·  Donald Barthelme ·  Elizabeth Bishop ·  Joseph Conrad ·  T. S. Eliot ·  Ralph Ellison ·  E. M. Forster ·  Graham Greene ·  Thomas Hardy ·  A. E. Housman ·  James Joyce ·  Maxine Hong Kingston ·  D. H. Lawrence ·  Marianne Moore ·  Arundhati Roy ·  Salman Rushdie ·  Dylan Thomas ·  R. S. Thomas ·  Kurt Vonnegut ·  Ethel Lilian Voynich ·  Evelyn Waugh ·  P. G. Wodehouse ·  Virginia Woolf ·  William Butler Yeats
Dublini emberek ·  A sötétség mélyén ·  Ulysses ·  Lolita ·  Ember és felsőbbrendű ember ·  A nőcsábász
ISNI: 0000 0001 2133 9888
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=T._S._Eliot&oldid=25281967”
A Yale Egyetem díszdoktorai
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 17., 19:07
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.