hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az ru bg ca hbs_lat da de el eo es et eu fa fr he hi hbs_lat hy is it ja kk lt lv be mr nb pl pt ru hbs_lat sk sv en tr fy ur uz fr vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 19. 6 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az államháztartás a központi és a helyi kormányzat bevételeit és kiadásait tartalmazó mérleg, illetve az ezekre vonatkozó szabályrendszer (más néven az államháztartás rendszere). Az államháztartás az állam gazdálkodási rendszerének egésze. Azt a tevékenységet, amellyel az állam a bevételeit beszedi és összegyűjti az állami költségvetésbe, mint pénzalapba, majd azt felhasználja kiadásai teljesítésére, államháztartásnak nevezzük. Az állam olyan feladatokat lát el a köz érdekében, amelyeket a gazdaság többi szereplői nem tudnának megoldani. Ezeket a feladatokat közfeladatoknak nevezzük.
3 Alrendszereinek rövidtávú története Magyarországon
3.1 2010. január 1-je előtti szerkezet
3.2 Jelenleg érvényes államháztartási törvényi szerkezet
allokáció: az állam a szükséges erőforrások megszerzésével és felhasználásával biztosítja a közösségi feladatok ellátását
újraelosztás: korrigálja a vagyoni értékű jogok örökléséből és a piaci működésből származó jövedelmi és vagyoni aránytalanságokat
az egyensúly megőrzése: elősegíti a gazdasági növekedés feltételeinek a megteremtését a megfelelő szintű foglalkoztatás, csoportérdekek összehangolása
Az államháztartás működéséhez meg kell teremteni a feltételeket:
a megfelelő pénzügyi egyensúlyra
a kijelölt állami feladatvállalás teljesítésére
a közpénzekkel való hatékony gazdálkodásra
a közpénzekkel való gazdálkodás ellenőrizhetőségére
Alrendszereinek rövidtávú története Magyarországon[szerkesztés]
2010. január 1-je előtti szerkezet[szerkesztés]
Az államháztartási törvény 2010. január 1-je előtt négy államháztartási alrendszert sorolt fel:
elkülönített pénzügyi alapok mérlege
helyi önkormányzatok gazdálkodása (mérlege)
2010. január 1-je óta[1] a jogi személyiséggel nem rendelkező társadalombiztosítási alapok és az elkülönített állami pénzalapok a központi alrendszer részét képezik, azaz az államháztartás két alrendszerből áll:
Jelenleg érvényes államháztartási törvényi szerkezet[szerkesztés]
A 2011 évi CXCV.(195.) törvény az államháztartásról az államháztartás alrendszereit az alábbiak szerint határozza meg[2]:
Az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerből áll.
Az államháztartás központi alrendszerébe tartozik
a) az állam, b) a központi költségvetési szerv, c) a törvény által az államháztartás központi alrendszerébe sorolt köztestület, és d) a c) pont szerinti köztestület által irányított köztestületi költségvetési szerv.
Az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozik
a) a helyi önkormányzat, b) a helyi nemzetiségi önkormányzat és az országos nemzetiségi önkormányzat (a továbbiakban együtt: nemzetiségi önkormányzat), c) a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) és a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (a továbbiakban: Njt.) szerint létrehozott társulás, valamint a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény alapján létrejött területfejlesztési önkormányzati társulás (a továbbiakban együtt: társulás), d) a térségi fejlesztési tanács, és e) az a)–d) pontban foglaltak által irányított költségvetési szerv.
Az állami kiadások fedezéséhez szükséges bevételek formái sokfélék. Jellegük alapján két kis csoportot alkotnak: az egyik a végleges, vagy vissza nem térülő bevételek és a másik az átmeneti, vagy visszatérülő bevételek.
A végleges, vagy vissza nem térülő bevételek:
Az átmeneti, vagy visszatérülő bevételek:
szociális és egészségügyi ellátás
honvédelem és a rend-, és jogbiztonság
a központi költségvetés gazdálkodó szervek részére nyújtott támogatásai
nemzetközi kapcsolatokból eredő kiadások
A bevételek és a kiadások különbsége a többlet (ha pozitív) vagy a hiány (ha negatív).
↑ Archivált másolat. [2011. július 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. június 24.)
↑ 2011 évi CXCV (195.) törvény az államháztartásról I. fejezet 2. alcím
Dr. Sóvágó Lajos: Államháztartási ismeretek
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
2011. évi CXCIV. törvény Magyarország gazdasági stabilitásáról
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Államháztartás&oldid=25030068”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 19., 10:32
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.