hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu sk eo hu cs hu hu hu hu sv hu sk hu hu hu cs hu cs hu nb tr en hu fr fr de nl pt eo es hu hu hu hu hu en es sv hu hu hu hu de hu hu en hu lt sk es hu es es en eo es hu hu sv hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu fr hu hu hu pl hu cs hu hu hu sv hu hu hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de ar ru sv ca hbs_lat cy de eo es et eu fr hbs_lat it ja it lt nl pl pt ru hbs_lat sv ta th tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A budai halászbástya neoromán kilátóterasza
A neoromán építészet (magyarul: újromán építészet), olykor csak neoromanika a romantika egyik ágaként indult a 19. század második évtizedében. Ez az időszak volt a romanika névadásának ideje is, addig „kora középkori”, „bizánci” építőművészetről beszéltek. Gunn 1819-ben a „romaneszk”, de Gerville 1823-ban a „római művészet” kifejezést javasolta. Ezzel összefüggésben alakult ki a neoromán építészet, mely kezdetben csak felidézte a kor hangulatát, ezért is a romanika egy ága.
A második periódus már a romanikából kinőtt historizmushoz tartozik. Ekkor tanulmányozták tudományos részletességgel a román templomokat, s a neoromán építészet céljává a tökéletes másolatok létrehozása vált. Főleg azokban az országokban virágzott, ahol az első építészeti emlékek a kora középkorból, vagy a 9-12. századból származtak, így hazánkban, Lengyelországban. Magyarországon jellegzetes példája a Halászbástya, a Gellért-hegy duna-parti szakaszán épített erődítés. Az Egyesült Államokban és Kanadában alkalmasnak találták a romanika stílusát saját nemzeti építészetük megteremtésére, és sajátos ideális neoromanika jött létre.
A hazai neoromanika gyakran nem tisztán román stílusú, ennek példája a szegedi dóm. Az épületen gótikus támívek is helyet kaptak.
A szegedi fogadalmi templom
Építészeti szakszótár, szerk. Zádor Anna, Bp, Corvina Könyvkiadó, 1984.
Panofsky: A jelentés a vizuális művészetekben, Gondolat Kiadó, Bp, 1984, 312. o.
Szentkirályi - Détshy: Az építészet rövid története
A Wikimédia Commons tartalmaz Neoromán építészet témájú médiaállományokat.
Ez az építészeti tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Copf és XVI. Lajos-stílus
Albánia ·  Ausztria ·  Belgium ·  Bosznia-Hercegovina ·  Bulgária ·  Ciprus ·  Csehország ·  Dánia ·  Egyesült Királyság ·  Észtország ·  Fehéroroszország ·  Finnország ·  Franciaország ·  Görögország ·  Hollandia ·  Horvátország ·  Írország ·  Izland ·  Lengyelország ·  Lettország ·   ·  Litvánia ·  Macedónia ·  Moldova ·  Montenegró ·  Málta ·  Norvégia ·  Németország ·  Olaszország ·  Oroszország ·  Portugália ·  Románia ·  Spanyolország ·  Svájc ·  Svédország ·  Szerbia ·  Szlovákia ·  Szlovénia ·  Ukrajna
20. század első fele
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Neoromán_építészet&oldid=24869762”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 22., 12:11
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.