hu hu hu hu hu hu hu hu en hu zh pl hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu eml en en en en en en de en en pl en hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu cs hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu fi la hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en et hu en hu hu hu es hu es hu hu hu hu hu ceb hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu de en hu pl hu hu hu es hu en et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl pl cs hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu fr ru de sl de ru ru en en en sv en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz az bg bn br hbs_lat ca hbs_lat vi da de fr el eo es eu ast fa fi nn fr de gd lt he hbs_lat hy it id is it ja kk ko cs it lt lv en ml ms nl nb fr pl pt ro ru hbs_lat en sk sl sq hbs_lat sv tr fy vi pl zh zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. augusztus 31.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
Arrianus, Junius Rusticus, Marcus Aurelius, Albert Ellis, Han Ryner, James Stockdale
Musonius Rufus, Szókratész, Szinopéi Diogenész, Kitioni Zénón, Kleanthész, Khrüszipposz, Hippokratész
A Wikimédia Commons tartalmaz Epiktétosz témájú médiaállományokat.
Epiktétosz (Hierapolisz, i. sz. 55 körül – Nikopolisz, i. sz. 120 körül) görög sztoikus filozófus.
Epiktétosz i. sz. 55 körül születhetett Hierapoliszban, Phrügiában.[4] Elég idősnek kellett lennie ugyanis ahhoz, hogy filozófiát taníthasson, amikor 93-ban Domitianus kitiltotta az összes filozófust Rómából, majd egész Itáliából, hiszen neki is távoznia kellett. 108-ban pedig már öreg embernek mondja magát[5] Eredeti nevét sem ismerjük, hiszen az Epiktétosz görögül csak annyit jelent, hogy „kapott”, „szerzett”, és ez a rabszolga-neve volt. Ifjúságát Nero római császár testőrének rabszolgájaként töltötte Rómában, majd ura felszabadította és taníttatta. Sztoikus filozófiát tanult Caius Musonius Rufustól[6][7] Egyik lába béna volt gyermekkora óta.[8]
Amikor el kellett hagynia Rómát,[9] visszatért hazájába, Görögországba, és Epirusz vidékén, Nikopoliszban iskolát alapított, amelyet haláláig vezetett.[10]
Leghíresebb tanítványa Arrianus volt, aki ifjúként – 108 körül – hallgatta az ő előadásait. Arrianus azt állítja, hogy ezek alapján írta „Diatribai” (Elmélkedések), illetve „Homiliai” (Beszédek) című műveit. Egyes tudósok szerint azonban ezek inkább Arrianus saját alkotásainak tekintendők.[11] Arrianus szerint Epiktétosz nagyszerű előadó volt, aki elérte, hogy hallgatói azt érezzék, amit ő éreztetni akart velük.[12] Sok jelentős személyiség kereste a társaságát,[13] és Hadrianus császár is barátságot mutatott iránta[14] sőt személyesen hallgathatta előadásait Nikopoliszban.[15][16]
Filozófiája mindenekelőtt az etikai kérdéseket tárgyalja, a filozófiai gondolatok gyakorlati átültetését állítja a előtérbe. Etikájának középpontjában az egyes ember belső szabadsága, morális autonómiája áll. Szigorú különbséget tesz az ember hatalmán kívül álló, külső adottságnak tekintendő dolgok és állapotok, valamint az ember belső lényegét adó dolgok között, ami felett mindenkinek szabad hatalma van. Zsarnokság idején tartózkodni kell a közéleti szerepléstől, a cím- és rangkórságtól, a vagyonhajhászástól. Kialakítja az erkölcsi személyiség koncepcióját, ami szerinte az ember lényege. A belső szabadság érdekében meg kell vetni azokat a dolgokat, amelyek nincsenek a hatalmunkban.
Az emberi cselekvést azonban szerinte az Isten határozza meg, aki minden emberben, és az egész világban közvetlenül jelen van. Éppen azért, mert Isten mindenkiben jelen van, minden ember a filantrópia, emberszeretet tárgya kell legyen.
Epiktétosz tanításainak hatása változó volt. A 2. században igen jelentős volt, így érezhető az arelatei Favorinusnál, majd ennek tanítványánál, Gelliusnál. Különösen erős Marcus Aurelius, a sztoikus császár műveiben. E rövid virágzás után a középkorban nagyrészt feledésbe merült. Gondolatai azonban közvetve – műveinek keresztényesített formában történt feldolgozása révén – befolyásolták a keresztény gondolkodók munkásságát a késői antikvitástól egészen az újkorig.
Tanításainak hatása, a rá való közvetlen hivatkozás felerősödött a reneszánsz, a humanizmus idején.
Az Arrianus által leírt „Diatribai” (Elmélkedések), és „Homiliai” (Beszédek) mellett népszerű összefoglalója volt munkásságának a századok során az ugyancsak Arrianus által szerkesztett „Enkhiridion” (Kézikönyvecske).
Művét először Thordai János unitárius lelkész fordította magyarra 1628-ban.
Epiktetosnak kézikönyvetskéje, avvagy Az életet akármelly állapotban kinek kinek magának tűrhetővé sőt kedvessé tehetésének mestersége; ford. görög-nyelvből és némelly jegyzésekkel, nem különben a' stoikusoknak erköltsi-tudománnyáról való rövid elmélkedéssel megbővítette Mokry Benjamin; Petrózai Trattner Mátyás betűivel, Pest, 1825
Epiktétos kézikönyvecskéje; ford. Vajda Károly; Wunder, Fehértemplom, 1894
Epiktétos kézikönyvecskéje vagyis A stoikus bölcs breviáriuma; ford. Sárosi Gyula, előszó Kerényi Károly; Officina, Bp., 1942 (Kétnyelvű klasszikusok A. s. Szövegek)
Keserű Bálint: Epiktétosz magyarul – a XVII. század elején / Epictetusnak az ió erkölczről irot köniueczkeie; ford. Thordai János; Szegedi Ny., Szeged, 1963 (Irodalomtörténeti dolgozatok)
Epiktétos kézikönyvecskéje vagyis A stoikus bölcs breviáriuma; ford. Sárosi Gyula, előszó Kerényi Károly; Móra, Bp., 1991
Epiktétosz összes művei; ford., jegyz., utószó Steiger Kornél; Gondolat, Bp., 2014 (Electa)
Epiktétosz összes művei; 2. jav. kiad.; ford., jegyz., utószó Steiger Kornél; Gondolat, Bp., 2016 (Electa)
↑ Integrált katalógustár. (Hozzáférés: 2015. október 14.)
↑ Catalogue of the Library of the Pontifical University of Saint Thomas Aquinas
↑ Enciclopedia on line (olasz nyelven)
↑ Discourses, i.9.10; i.16.20; ii.6.23; etc.
↑ Epictetus, Discourses, i.7.32.
↑ Epictetus, Discourses, i.9.29.
↑ Simplicius, Commentary on the Enchiridion, 13.
↑ Suetonius, Domitian, x.
↑ Aulus Gellius, Attic Nights, xv. 11.
↑ Hendrik Selle: Dichtung oder Wahrheit – Der Autor der Epiktetischen Predigten. Philologus 145 [2001] 269-290
↑ Epictetus, Discourses, prologue.
↑ Epictetus, Discourses, i.11; ii.14; iii.4; iii. 7; etc.
↑ Historia Augusta, Hadrian, 16.
↑ Fox, Robin The Classical World: An Epic History from Homer to Hadrian Basic Books. 2006 pg 578
↑ Egy fennmaradt 2. vagy 3. századi mű, az Altercatio Hadriani Et Epicteti fiktív beszámolót közöl Hadrianus és Epiktétosz beszélgetéséről.
Világirodalmi lexikon II. (Cam–E). Főszerk. Király István. Budapest: Akadémiai. 1972.  1156–57. o.
Epiktétos kézikönyvecskéje, avagy A sztoikus bölcs breviáriuma. Ford. Sárosi Gyula. Budapest: (kiadó nélkül). 1943.
A magyar Wikidézetben további idézetek találhatóak Epiktétosz témában.
Epiktétosz kézikönyvecskéje, avagy A sztoikus bölcs breviáriuma. Ford. Sárosi Gyula, Budapest, 1943
Szimplikiosz kommentárja Epiktétosz Kézikönyvecskéjéhez. Fordította és a kommentárokat írta Steiger Kornél. Gondolat Kiadó, Budapest, 2016 (Electa) ISBN 9789636936679
Filozófiaportál ·  kategória lista ·
a filozófia története: ókori filozófia (hellenisztikus, sztoikus)  ·  középkori filozófia (skolasztikus)  ·  újkori filozófia ·  kortárs filozófia
arab filozófia  ·  ind filozófia ·  keleti filozófia ·  kínai filozófia ·  nyugati filozófia ·  zsidó filozófia ·
filozófusok listája ·  magyar filozófusok listája ·  francia filozófusok listája ·  német filozófusok listája  ·  ateista gondolkodók listája ·  filozófiai témájú lapok listája
esztétika ·  etika ·  episztemológia ·  jogfilozófia · logika  ·  metafizika ·  politikafilozófia ·  nyelvfilozófia ·  természetfilozófia ·  tudományfilozófia ·  vallásfilozófia
nevelésfilozófia ·  földrajzfilozófia ·  történelemfilozófia ·  filozófiai antropológia ·  irodalomfilozófia ·  matematikafilozófia ·  elmefilozófia ·  metafilozófia ·  fizikafilozófia ·  pszichológiafilozófia ·  technológiafilozófia ·  a háború filozófiája
analitikus filozófia ·  arisztotelianizmus ·  kontinentális filozófia ·  nominalizmus ·  deontológia ·  dialektikus materializmus ·  dualizmus ·  egzisztencializmus ·  empirizmus ·  epikureizmus ·  hegelianizmus ·  hermeneutika ·  humanizmus ·  idealizmus ·  logikai pozitivizmus ·  marxizmus ·  materializmus ·  monizmus ·  Naturalizmus ·  neoplatonizmus ·  nihilizmus ·  fenomenológia ·  platonizmus ·  pozitivizmus ·  posztmodern filozófia ·  pragmatizmus ·  preszókratikus filozófia ·  racionalizmus ·  realizmus ·  relativizmus ·  skolasztika ·  szkepticizmus ·  sztoikus filozófia ·  strukturalizmus ·  utilitarizmus
Filozófia az interneten: az ELTE filozófia szakos hallgatóinak oldala ·  Filozófia.lap.hu ·  Gondolkodom.hu ·  a Stanfordi Egyetem enciklopédiája
(Kr. e. VIII. sz. – Kr. u. V. sz.)
Görög és/vagy egyiptomi vallású
(Kr. u. VI. sz. – XV. sz.)
ISNI: 0000 0001 2125 0744
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Epiktétosz&oldid=24172492”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. augusztus 31., 06:36
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.