hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat hu hu hu hu en pl hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Az élőlények elterjedési területeit azok mérete szerint csoportosítva két szélső csoportot jelölhetünk ki:
az egyik véglet a természetes állapotukban csak egy adott elterjedési terület (área) határain belül élő endemikus élőlényeké,
a másik a meghatározott ökológiai feltételek mellett többé-kevésbé az egész Földön elterjedt taxonoké, a kozmopolitáké.
Vízi lófark (Hippuris vulgaris)
Az élőlények között viszonylag kevés faj kozmopolita. Legtöbbjük viszonylag régen alakult ki – olyan régen, hogy volt ideje elterjedni szerte a Földön.
Tipikus kozmopolita virágtalan növények:
csillagos májmoha (Marchantia polymorpha),
A vízimadaraknak köszönheti jó terjedőképességét több mocsári és a vízi növény, mint például:
vízi lófark (Hippuris vulgaris),
sziki káka (Bolboschoenus maritimus).
Több fajt az ember terjesztett el – szándékosan vagy akaratlanul – a világ legkülönfélébb sarkain. Ilyen például:
ragadós galaj (Galium aparine),
nyári perje (Poa annua).
A világszerte megtalálható nemzetségek már többen vannak; ilyen például az aggófű (Senecio). A családok között kimondottan sok a kozmopolita. Ilyen virágos növények:
Közönséges gömbászka (Armadillidium vulgare)
Kempelen Farkas digitális tankönyvtár Archiválva 2008. április 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
Kevey Balázs: Növényföldrajz és társulástan
A növényföldrajz alapjai[halott link]
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kozmopolita_élőlény&oldid=24620576”
Utoljára szerkesztve 2022. január 25., 23:58-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. január 25., 23:58
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.