hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu ky cs hu hu hu hu hu ar hu hu ky hu pl hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu ca hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu en de hu sk hu hu en hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en hu hu fr hu fr hu es hu hu hu hu hu hu hu ca en hu hu hu hu hu hu en hu en de hu en en hu lt it pl hu hu hu hu pt hu rm hu de hu hu hu ms rm hu hu hu hu sk hu hu pl hu hu en hu id hu hu hu hu hu de hu hu es lv hu hu sk sk hu hu hu hu hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ar de fr ms zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2018. március 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az arab világ magában foglalja mindazokat a területeket, ahol arab nyelvű vagy nemzetiségű lakosság él. Ma az észak-afrikai és közel-keleti arab többségű országokban mintegy 286 millió ember él. Az arab nyelv a Korán, ezáltal az iszlám szent nyelve. Számos ázsiai nép írása az arab íráson alapszik. A klasszikus arab kultúra akkor élte virágkorát, amikor Európa a „sötét középkor” évszázadait, és akkor indult hanyatlásnak, amikor a keresztes háborúkkal a nyugati civilizáció ismét megismerte és megkedvelte kelet gazdaságát, és hamarosan részben ezek nyomdokain kialakította a humanista reneszánsz kultúrát.
Az arabság csak a 20. század elején ébredt nemzeti öntudatra, és a mai eseményeket ez azóta meghatározza – ahogy az a tény is, hogy a határok mind a mai napig a brit és francia gyarmatosítók által kijelölt mesterséges vonalak. Az arab államok érdekvédelmi szövetsége az Arab Liga, amelynek politikai okokból az elenyésző számú arab lakossággal rendelkező Szomália is a tagja - ellenben a nagyrészt arab lakossággal bíró Nyugat-Szahara nem képviselteti magát a szervezetben, mivel mind Mauritánia, mind Marokkó igényt formál területeire.
Az arab világról bővebben itt olvashatsz ...
Bahrein  Egyesült Arab Emírségek  Egyiptom  Irak  Jemen  Jordánia  Katar  Kuvait
Libanon  Omán  Palesztina  Szaúd-Arábia  Szíria
Algéria  Líbia  Marokkó  Mauritánia  Nyugat-Szahara  Tunézia
Kiemelt szócikk - مقالة مختارة
Az úd (arab írással عود – ʿūd) pengetős hangszer, a muszlim világ zenekultúrájának egyik legfontosabb hangszere. A rövidnyakú lantok családjába sorolható, háta domború, fogólapja is van. Az európai lant az údból alakult ki.
A 10. századi arab szerzők a hangszert egy barbat nevű perzsa hangszerből származtatják, sőt azonosítják vele. 14. századbeli arab történetírók kifejlődését a 3. századra teszik, és összefüggésbe hozzák a manicheizmussal, sőt magával Manival, ami hihető, mivel a vallás követői fontos szerepet tulajdonítottak a zenének, másfelől ez meg is felel a hangszer feltételezett keletkezési helyének és idejének. Kelet felé a Selyemutat követve terjedt el. Az Arab-félszigeten viszonylag későn, először a 9. században említik az údot írásos források.
A hangszer szigorú harmóniai arányok szerint épül fel. Egy 10. századi enciklopédia szerint a test hosszúsága másfélszerese a szélességnek, a szélesség fele a mélységnek, a nyak hossza negyede a test hosszúságának. Ezeket a szabályokat a korpuszra vonatkozólag napjaink hangszerei is elég pontosan betartják.
A régi úd négyhúros volt, ma leggyakrabban öt pár bél- vagy selyemhúrral van felszerelve, de lehet rajta még egy hatodik, szimpla húr is.
Tudtad-e? - هل تعلم ؟
...hogy a 7. századi arab hódításnak és az iszlám ezt követő elterjedésének köszönhetően az egyébként indoeurópai nyelvcsaládba tartozó perzsa nyelv szókincsének mintegy 60%-a arab eredetű, és az arab írás egy némileg módosított változatát használják a lejegyzésére?
...hogy az ókori pogány arabság élete annyira összeforrt az általuk háziasított egypúpú tevékkel, hogy a nép első, Kr. e. 9. századból ismert említése, mely egy asszír feliraton látható, az arabokkal együtt a tevéket is említi, és hogy egy-egy állat megölése komoly törzsek közti háborúskodáshoz is vezethetett?
Kiemelt kép - صورة مختارة
Tadrárt Akákúsz a Szahara egy része Délnyugat-Líbia területén, Gát városa közelében. A száraz, homokos terület késő őskori és ókori sziklarajzait az UNESCO 1985-ben a Világörökség részének nyilvánította.
Arab költők, írók · Arab filozófia · Arab nyelvű énekesek · Arab politikusok · Arab népcsoportok · Arab orvosok · Arab kifejezések
Kategorizáld megfelelően a szócikkeket!
Írd meg a véleményed!
Céljaink: Az arab világgal kapcsolatos szócikkek karbantartása, fejlesztése,kategorizálása, bővítése. Ha szeretnél csatlakozni, jelezd a portál vitalapján! Köszönjük!
Új üzenet hagyásához kattints ide.
1848–49-es forradalom és szabadságharc
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Portál:Arab_világ&oldid=19179515”
Hivatkozás erre a változatra
A lap utolsó módosítása: 2017. szeptember 26., 18:59
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.