hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu te hu hu hu en hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu te hu hu hu en hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu es hu hu hu en hu en es hu
Fóti: A demokratikus iskola - Demokratikus Nevelés
A Nagy Pedagógus Tüntetésen kezembe nyomtak egy táblát. Az állt rajta: „Pluralizmust”. Örömmel mutattam fel a táblát, noha átázott miatta a jobb kezemen a kabát.
A pluralizmus nem csupán a társadalomban van eltűnőben, hanem az iskolarendszerben is. Vannak még alternatív iskolák, de állandó veszélyben. A bizonytalanságban tartás a 2010 óta regnáló hatalom általános jellemzője. Problémák persze korábban is voltak. Az 1993-as pluralista oktatási törvényt fokozatosan lerontották újabb és újabb feltételekkel, amelyek egyre inkább nehezítették az alternatív iskolák alapítását. Holott igény van rá, de jaj annak, aki ebbe a fába vágja a fejszéjét.
Az iskolarendszer egy plurális társadalomban három fő kérdésre keresi a választ:
1. Mit kell tenni azért, hogy a kivívott demokrácia fennmaradjon?
2. Mit kell tenni azért, hogy a felnövő generáció boldoguljon?
3. Mit kell tenni azért, hogy a felnövő generáció erkölcsös legyen?
Az alternatív iskolák ezekre a kérdésekre olyan válaszokat adnak, amelyeken mindenkinek érdemes elgondolkodni.
Az iskola belső világa a rendszerváltás után nem alakult át úgy, ahogy ez véleményem szerint egy demokráciában jó lenne. A demokráciának sokféle modellje van, de alighanem a létezőknél és létezetteknél is lehetnek jobbak.
Alighanem érdemes lenne a demokráciát föderalista alapon továbbgondolni, olyan rendszerben, melyben a hatalom sokkal jobban meg van osztva vertikálisan is. A jó demokráciák decentralizáltak, ezért rugalmasak és termékenyek. Ez akkor is igaz, ha a gazdaság világában ma még kevés a demokrácia. Jobb lenne, ha több lenne. Egy demokratikusan igazgatott szövetkezet vagy a dolgozókat a döntésekbe mélyebben bevonó cég lekörözheti a diktatórikusan vezetett versenytársait.
Igaz ez az iskolák belső világára is. A Magyarországon még az alternatívak között is csak csírájában létező demokratikus iskolákban a gyerekeket is bevonják az iskolai élet megtervezésébe. Nem csupán az iskola rendjének, hanem a tanulásnak a megtervezésébe is. Ez a tapasztalatok szerint egyáltalán nem megy a tanulmányi eredmények rovására, viszont sokkal jobban szolgálja a fent említett két másik célt: boldogabbak a gyerekek, és jobban segítik egymást. Racionálisan altruisták.
Mindezt csak azért mondtam el, hogy rámutassak, miért működik olyan rosszul a tradicionális iskolarendszer és különösen annak orbáni változata. Aki mindig csak parancsot követ, mint – jellem­zően – a mai iskolában, abban elsorvad, illetve nem fejlődik ki a kezdeményezőkészség. E nélkül pedig a gazdaság sem, az iskola sem működik jól. Az az ember sem lesz erkölcsös, akinek állandóan erkölcsi prédikációkat tartanak. Ennek csak az lehet a hatása, hogy az egyik fülén kimegy, ami a másikon bejött.
A nyugati demokráciák azon alapulnak, hogy a társadalom minden szintjén megbeszélések előzik meg a döntéseket kinyilatkoztatások helyett. Így kell ennek lenni az iskolában is. Ez nemcsak azt jelenti, hogy a tantestületeknek érdemes megtanácskozni az iskola ügyeit, hanem azt is, hogy az iskolai élet irányításába érdemes bevonni a gyerekeket is. Ezekben az esetekben hamar kiderül, hogy a gyerekek innovatívak és konstruktívak. Persze csak akkor, ha az iskolában általában jó légkör uralkodik, és nem fegyelmezik, büntetik a gyerekeket értelmetlenül. Az iskola új funkciója lehet az iskolán belüli konfliktusmegoldás is. A nyugati világ számos iskolája él ezzel. A mediáció, az ombudsman vagy az iskolagyűlések konfliktusmegoldó eljárásai sokkal jobb légkört teremthetnek az iskolában.
Mindehhez azonban az egész rendszert újra kell gondolni. A tanterv nem lehet kötelező. Az akkor jó, ha iránymutatást ad. Bízni kell a tanárokban, hogy legjobb tudásuk szerint azt tanítják meg a gyerekeknek, amiről azt gondolják, hogy hasznos lesz nekik. Senki nem tudja ezt pontosan előre, és ezért érdemes a tervezésbe a tanárokat és a gyerekeket is bevonni.
Az alternatív iskolák számára újra biztosítani kéne a tisztességes és értékét megőrző állami támogatást. Vissza kell adni nekik a szabadságukat, és meg kell könnyíteni az iskolaalapítást is. Ma mindenki arról beszél, hogy ő az, aki a gyerek érdekét mindenekfölé helyezi. Ezt igazából sok jó tanár mellett azok a szülők mondhatják el magukról, akik gyerekeik boldogulása, erkölcsi fejlődése és demokrácia iránti elkötelezettsége végett olyan iskolákat keresnek és alapítanak, amelyek mindhárom követelménynek megfelelnek.
(Visited 3 times, 1 visits today)
A demokratikus nevelés elkötelezett szószólója
Egyesületi Közgyűlés 2022 október 8-án szombaton 10.00-kor
személyes és online Helyszín: Budapest 1022 Herman Ottó út 27/a. I.em. 4. Szeretettel meghívunk minden egyesületi tagot és szimpatizánst! A közgyűlés nyilvános, bárki jöhet, és bárki tehet javaslatot napirendre. Napirendi javaslatok eddig: Napirend: Közgyűlés tisztségviselőinek megválasztása (levezető, jkv-vezető, hitelesítők, stb.) Napirend összeállítása
Előszó – Jerry Mintz: Szabadság és demokrácia az oktatásban c. könyvéhez
Előszó Jerry Mintzcel először 2005-ben találkoztam a demokratikus iskolák[1] berlini világtalálkozóján, az IDEC-en.[2] Ettől az időtől fogva álltam kapcsolatban vele mint hírlevelének és az általa kiadott „Education Revolution” („Oktatási forradalom”) c. lapnak az olvasója. Személyesen újra 2011-ben találkoztunk az angliai
(részletek az iskola bemutakozó füzetéből) fordította: Felvidéki Szilvia Az 1997 óta államilag engedélyezett  Kapriole egyike a Németországban működő kb. 1oo demokratikus iskolának. Mintegy 15o diákjával az egyik legnagyobbnak számít a Szabad Alternatív Iskolák Szövetségének (BFAS) egymással összefogásban álló intézményei közül.
Csatlakozz a Demokratikus-Iskola csoporthoz!
A lista nekem olyan, mint egy igazi iskola modellje: a részvétel önkéntes, senkinek nem kell még a nevét se megmondania! Nincs feleltetés, nincsenek dolgozatok. Vannak viszont időről időre személyes találkozók, ahol sokat beszélgetünk, vagy meglátogatunk egy-egy érdekes iskolát. Főként a lista tagjaiból alakult az egyesület, amely a demokratikus iskola elveinek és gyakorlatának terjesztését tűzi ki céljául!
Demokratikus nevelés küldetése egy mondatban.
2022 © Minden jog fenntartva! | Adatvédelmi tájékoztató | ÁSZF | Süti szabályzat