hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it en hu en hu en en hu en hu en hu en hu en en en en en en hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
„Arthur Evans” változatai közötti eltérés – Wikipédia
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A lap 2014. szeptember 12., 19:44-kori változata
4 bájt hozzáadva ,  8 évvel ezelőtt
A lap 2013. október 6., 02:03-kori változata (szerkesztés)
TomcsyBot (vitalap | szerkesztései)
a (→‎Külső hivatkozások: Bot: Nemzetközi katalógusok sablon hozzáadása)
A lap 2014. szeptember 12., 19:44-kori változata (szerkesztés) (visszavonás)
Tudor987 (vitalap | szerkesztései)
'''Sir Arthur John Evans''' ([[1851Nash Mills]]., [[július 81851]],. [[Nashjúlius Mills8.]] – Boars Hill, [[1941]]. [[július 11.]], Boars Hill) a brit [[régészet]] egyik leghíresebb alakja, a régészet történetének [[Heinrich Schliemann]]hoz mérhető nagysága. Nevéhez fűződik a [[Kréta (sziget)|Kréta]] szigetén fekvő ókori [[minószi civilizáció]] fővárosának, [[Knósszosz]]nak felfedezése és feltárása, a krétai piktografikus írásmódú feliratok (linárislineáris A és lineáris B) megtalálása, és általában az égeikum [[bronzkor]]i civilizációinak első rendszeres vizsgálata.
Schliemann és Evans ismerték egymást, sőt Schliemann már tervezte Knósszosz feltárását, de annak megkezdése előtt meghalt. Evans tulajdonképpen Schliemann munkáját folytatta, megvásárolta a kutatási területet. Hamar felismerte azonban, hogy Schliemann véleményével ellentétben itt nem a [[mükéné]]i [[kupolasírok dinasztiája]] krétai vetületét találta meg, hanem egy teljesen önálló eredetű, a mükénéinél is régebbi bronzkori nagyhatalom fővárosában kutat.
[[1878]]-ban [[Minosz Kalokairinosz]] görög régész kezdett feltárásokat [[Kréta (sziget)|Krétán]], de nem sokkal később a török kormány felfüggesztette a krétai ásatásokat. Heinrich Schliemann meghalt 1890-ben, Kréta pedig [[1894]]-ben lett független szigetállam. Eredetileg nem kívánt hosszabb időt Krétán tölteni. Amint a szigetet bebarangolta, az Ő figyelmét is felkeltették azok a hatalmas rom-, és törmelékrömegektörmeléktömegek. Evans [[1900]]-ban vásárolta meg azt a telket, amin ásni kívánt. Egy év múlva kijelentette legalább még egy évre van szüksége. Tévedett! Valójában negyed évszázad múlva is ott ásott, ahol rövid időt szándékozott tölteni! Ásóját Kréta földjébe süllyesztette, és egy rejtélyes sziget talajába ütközött.
Nagyon hamar 3000 darab agyagtáblát talált, és ezek lefordítását elsődleges feladatának tekintette. Az agyagtáblák és a rétegtan alapján feltette, hogy Knósszosz megelőzte a Schliemann által megtalált [[Mükéné]] és [[Tirünsz]] fénykorát. A feltárt palota rengeteg helyisége emlékeztette őt egy [[labirintus]]ra, ezért feltette, hogy ez volt [[Minósz]] király palotája, a híres [[Daidalosz]] által épített [[Labirintus]], ahol a rémítő [[Minótaurosz]]t őrizték. Megerősítette ebben az a tény, hogy a palota falain rengeteg [[freskó]]t talált, amik a bikakultusz létezését tanusítottáktanúsították. [[1905]]-ben fejezte be knósszoszi ásatásait.
Krétába íráskutatás végett jött Evans, aki az első krétai irásjeleketírásjeleket 1894.-ben ismertette. Közel kétezer cseréptáblácskát sikerült felszínre hoznia a lineáris-rendszerű írásjelekkel, amiről 1948-ban [[Alice Kober]] arra a következtetésre jutott: „egy ismeretlen nyelv ismeretlen írását nem lehet megfejteni”. 1950-ben a [[tübingen]]i [[Ernst Sittig]] professzor alkalmazta először az ókori nyelvészet terén a katonai titkosírások megfejtésének két világháború között kifejlesztett módszerét. Elsőre megfejtette a krétai [[lineáris B írás]] 11, majd később 30 jelét. 1953-ban az [[Angolok|angol]] [[Michael Ventris]]nek kezébe került egy agyagtábla,, melyet [[Pylos]]ban Blegen ásott ki. Olyan jelcsoportosítást tartalmazott, melyet el is tudott olvasni, ugyanis görög nyelven íródott!
Evanst [[1911]]-ben lovaggá ütötték a régészeti eredményeinek elismeréseképp.
* Hogan, C. Michael (2007) ''Knossos'', The Modern Antiquarian [http://www.themodernantiquarian.com/site/10854/knossos.html#fieldnotes]
* Markoe, Glenn E.(2000). Phoenicians. University of California Press. ISBN 0-520-22613-5 (hardback).
* Powell, Dilys (1973). ''The Villa Ariadne''. Originally published by Hodder & Stoughton, London.
* Ross, J. (1990). ''Chronicle of the 20th Century''. Chronicle Australia Pty Ltd. ISBN 1-872031-80-3.
* MacGillivray, J Alexander (2001). ''Minotaur - Sir Arthur Evans and the Archaeology of the Minoan Myth''. Published by Pimlico, a division of Random House. (Originally published by Jonathan Cape in 2000).
* Arthur Evans - Ancient Illyria: An Archaeological Exploration (Hardcover)
* C. W. Ceram: A régészet regénye. (Gondolat Könyvkiadó. 1965)
*[http://www.rubicon.hu/magyar/oldalak/1851_julius_8_knosszosz_felfedezojenek_szuletese Knósszosz felfedezőjének születése - Tarján Tamás cikke]
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/wiki/Speciális:MobileDiff/15097169”