hu hu hu hu hu hu hu hu lv hu hu lv hu eo uk hu hu hu hu eu hu fi hu ms hu hu hu en hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu en hu gl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu en et hu hu oc hu fr hu es hu nb et hu hu hu ca hu lv hu oc hu fr de oc pt lv hu hu hu it de hu hu hu hu hu hu hu hu eo en lv nl en en fi war pl en nn en zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu nds hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu lv de ca ca en de oc fr en en fr fr es en fr oc hbs_lat fr oc oc id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu lv hu hu cs hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu lt hu en pl hu hu hu sv hu hu hu et hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu lv hu hu lv hu lv lv hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu lv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru en hu es wuu hu es ro hu fr en hu pl tg hu hu en hu zh ko hu es wuu hu fr wuu hu it hu hu wuu pl en en hu en en tl en mk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu lv en hu hu nl hu hu hu lt hu hu hu lt hu hu hu ur hu hu hu hu hu hu eo en hu hu en en da hu lt hu da hu de en da hu de en en hu lv en hu sk en en en hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu lv hu en cs de hu hu hu en pt hu hu hu hu hu hu hu es hu hbs_lat sv hu hu hu nl hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu et hu hu hu fr hu en cs de fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu et et hu et hu hu hu hu hu hu lv hu lv hu ms hu lv hu hu fi hu lt hu et hu lt hu fr sk en als de ru en sv hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de cv ckb nl de am tl an da ar fr ar arz en en sv ne az ku uz bcl de lt en ru sv bg new en bn bo bpy br hbs_lat uk ca pt en mhr id en it mzn it tt hbs_lat pl es vi cy da de fr hsb hi dv bo la el eo es et eu ast fa fr fi et nn fr it da en fy de hu nds gd lt gn gom war gu de de ku de he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id fr en en es is it ja fr sv ka az sah en jv kk ta ko id en ku sk pl cs it it lb hbs_cyr it es it en fi fr hu lo lt lv lv en hi en pl en ru en ms en ml be fa mr ru ms en my ru mzn en nds af ne ne nl nb nb es fi nl fr it it ta pa en id cs es en mai en pl pms pnb es pt io de sl ro vi es ru ru nb sa bxr zh es jbo en it hbs_lat de si en sk sl es fy en et sq hbs_lat cy id nb nl en sv hu en ceb ta te en en th tr ceb en tr tr en en oc en en en ug fy ur uz fr fi vi en tr ceb pl en zh fa xmf he da es en zh zh fr zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 19.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Nemzeti himnusz: Dievs, svētī Latviju
é. sz. 57°, k. h. 25°57, 25
Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet
Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank
Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja
Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
A Wikimédia Commons tartalmaz Lett Köztársaság témájú médiaállományokat.
Lettország (hivatalos nevén Lett Köztársaság, lettül Latvijas Republika, lívül: Leţmō Vabāmō) állam Északkelet-Európában. A Balti-tenger mellett fekvő Lettország a balti államok egyike Észtország és Litvánia mellett, amelyek északon és délen határolják. Keleten Oroszországgal és Fehéroroszországgal határos. Az Európai Unió közepes méretű és kisebb népességű tagállamai közé tartozik. Hivatalos nyelve a lett, ami az indoeurópai nyelvcsaládba tartozó nyelv. Fővárosa és legnépesebb városa Riga.
2003. szeptember 20-án a lettek népszavazással az Európai Unióhoz történő csatlakozás mellett döntöttek, ami 2004. május 1-jén be is következett. Lettország a NATO-nak is tagja, 2004. március 29. óta. 2014. január 1-től az eurózóna 18. tagja.
3.5 A 2018. évi parlamenti választás
4.4 Etnikai, nyelvi, vallási megoszlás
Lettország nagy részét erdő borítja, az országnak több mint 12 000 kisebb folyója és 3000-nél is több tava van. Az ország nagy része termékeny síkság, a legmagasabb pont a Gaizinkalns (312 m).
A sekély Rigai-öböl, a Balti-tenger egyik nyúlványa az ország északnyugati részén található. A főváros, Riga az öböl partján található, a Daugava folyó torkolatánál. A fővároson kívül további fontos városok még Daugavpils, amely szintén e folyó mellett található, és a Balti-tenger partján fekvő Liepaja.
Lettország klímája mérsékelt és óceáni, hűvös nyarakkal és enyhe, csapadékos telekkel.
Lettországban az eredeti növénytakaró mérsékelt égövi vegyes erdő. Állatvilága ennek megfelelő: vaddisznó, őz, szarvas, róka, farkas, medve.
Az ország területének 9%-a védett.[4]
Gauja Nemzeti Park: 90 méter magas homokkő sziklák között folyik a Gauja folyó.
Ķemeri Nemzeti Park: kiterjedt mocsárvidék. A nemzeti park szomszédságában ásványvízre alapuló üdülőhely.
Slitere Nemzeti Park: a nemzeti parkot 2000-ben szervezték, de a terület a balti államok legrégibb természetvédelmi területe. Tengerparti erdőségek. A területbe tartozik néhány falu, melyeknek kulturális-történelmi jelentősége van a lettek számára.
Kunda kultúra (i. e. 8500–5000)
Narvai kultúra (i. e. 5300–1750)
Aesti (az 1. és a 4. század)
Viking kor (a 8. és a 11. század)
Litvániai teuton keresztes hadjáratok
Ó-Livónia (Terra Mariana, 1207–1561)
Livóniai népek nagy felkelése (1259–1290)
Kurzemei és Zemgalei Hercegség (1562–1795)
Nagy északi háború (1700–1721)
A Szovjetunió annektálja a balti államokat (1940)
15 (1. lett) és 19 (2. lett) Waffen-SS (1943–1945)
Lett Szovjet Szocialista Köztársaság (1940–1941, 1944–1990)
Lett Legfelsőbb Tanács (1987–1991)
A mai Lettország területe, amely sokáig Livónia néven volt ismert, a német Kard Testvériség befolyása alatt állt a 13. századtól. A 18. és a 19. század során Oroszország hajtotta uralma alá az országot és a szomszédos területeket. Az első világháború és az orosz forradalom után Lettország 1918 novemberében kikiáltotta függetlenségét. Ez nem tartott sokáig, mivel a Szovjetunió az 1939-es Molotov–Ribbentrop-paktum titkos záradéka alapján az érdekszférájába tartozó balti államokat fenyegetéssel illetve nyomásgyakorlással kötelezte olyan szerződések aláírására, mely szerint azok területén szovjet csapatok állomásozhatnak. Az ilyen tartalmú szerződést Lettország 1939. október 5-én írta alá. 1940. június 15-én a Szovjetunió egy megrendezett határincidenst használt fel a megszállás ürügyének. Kārlis Ulmanis miniszterelnök a vérontás elkerülésére parancsot adott a lett hadseregnek a fegyverletételre. Az országot 1940. június 17-én szállta meg a Szovjetunió, hivatalosan augusztus 5-én annektálta.
Lettország hosszú ideig szovjet uralom alatt állt, leszámítva a második világháború néhány évét, amikor a németek foglalták el. Az 1980-as évek szovjet reformmozgalmai, mint például a glasznoszty felerősítették a lett függetlenségi törekvéseket, amelyek 1991. augusztus 21-én a függetlenség kikiáltásához vezettek. 1991 óta az ország folyamatosan javítja kapcsolatait a nyugati államokkal, 2004-ben mind a NATO-nak, mind az Európai Uniónak tagja lett. 2007. március 28-án aláírták a szerződést az orosz-lett határról, ezzel véget ért az 1991 óta tartó határvita.[5]
Az elnök: Az elnökválasztást a parlamenti választásoktól függetlenül, szintén négyévente tartják. Az elnököt a Saeima választja. Az elnök jelöli ki a miniszterelnököt. Lettország elnöke elvileg feloszlathatja a Saeimát és előrehozott választásokat írhat ki. (Ez még nem fordult elő).
A Saeima a Lett Köztársaság egykamarás parlamentjének a neve. A Saeima 100 tagját arányos képviseleti választások útján választják: az 5%-ot elért pártok között osztják szét a parlamenti helyeket. A parlamenti választásokat négyévente, október első szombatján tartják.
A miniszterelnök a végrehajtó hatalom központi szervének, a kormánynak a vezetője.
2009. július 1-jétől az Európai Unió jogharmonizációjának keretében Lettország adminisztratív felosztását az addigi két szintű közigazgatási felosztásról egyszintűre változtatták megszüntetve ezzel az első szintet a járásokat.
Az addigi második szintű közigazgatási egységeket: a városokat (pilsētas), városkörnyéki településeket (pilsētu lauku teritorijas), és falvakat (pagasti) 109 községbe (municipaliy vagy novadi) összevonták. Ezen kívül 9 város köztársasági jelentőségű város (republikas pilsētas) címet kapott. Az ország azon városai, amelyek korábban városi jogokat szereztek, megtartották város elnevezésüket az adott községen belül.
Latvijas Ceļš (Lett Út)
Jaunais Laiks (Új Idő)
Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā (Emberi Jogokért az Egységes Lettországban)
Latvijas Pirmā Partija (Lett Első Párt)
Tēvzemei un Brīvībai (Hazáért és Szabadságért)
Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku Partija (Lett Szociáldemokrata Munkáspárt)
Latvijas Sociālistiskā Partija (Lett Szocialista Párt)
Zaļo un Zemnieku Savienība (Zöldek és Parasztok Szövetsége), amely a Lett Zöld Pártból (Latvijas Zaļā Partija) és a Lett Parasztszövetségből (Latvijas Zemnieku Savienība) áll.
A néppárti miniszterelnök, Laimdota Straujuma 2015 decemberében a kormánykoalíciójában támadt nézeteltérések miatt lemondott, a helyét a Zöldek és Farmerek Uniójában politizáló Māris Kučinskis vette át, akit 2016. február 11-én iktatott hivatalába a lett parlament, a Saeima.[6]
A 2018. évi parlamenti választás[szerkesztés]
A 13. Saeima parlamenti helyei (2018. október 6.)
100 képviselő az alábbiak szerint:
Harmónia Szociáldemokrata Párt (S&D): 23
Zöldek és Farmerek Uniója (ALDE): 11
Haladásért (liberális párt): 13
Egység (Európai Néppárt): 8
Új Konzervatív Párt: 16
Nemzeti Szövetség (ECR): 13
Kié az ország? (nemzeti konzervatív párt): 16
A 2018. október 6-án tartott parlamenti választáson az addig kormányzó jobbközép koalíció elveszítette többségét. Megjelentek, sőt előtérbe kerültek új pártok is. A legtöbb szavazatot a szociáldemokrata, oroszbarát Harmony kapta (19,8%), de nem elegendőt ahhoz, hogy kormányt tudjon alakítani. Második helyen (14%) a 2016-ban alakult, populistának tartott KPV LV (Kam pieder valsts?, magyar jelentése: 'Kié az ország?') végzett. Harmadik lett (13,6%) az Újkonzervatív Párt (vagy Új Konzervatív Párt?), melyet 2014-ben hoztak létre. További két párt teljesített 10%-on felül, visszaesett viszont a Zöldek és Parasztok Szövetsége (9,96%) és a Nemzeti Egységpárt (6,67%).[7][8][9]
Bővebben: Lett Nemzeti Fegyveres Erők
Krisztus Születése Székesegyház, lett ortodox katedrális Rigában
Lakosság: 2 067 887 (2011)
Főváros: Riga; népessége 685 902 fő (2009)
Népcsoportok: 62,1% lett, 26,9% orosz, 2,2% ukrán, 2,2% lengyel, 3,3% fehérorosz, 1,2% litván
Vallások: 49% evangélikus, 28% ortodox, 20% római katolikus, 3% egyéb
Riga, Daugavpils, Liepāja, Jelgava.
Etnikai, nyelvi, vallási megoszlás[szerkesztés]
A népesség kevesebb mint 60%-a lett nemzetiségű. Körülbelül 30% az oroszok aránya, akiknek jogait és jólétét a szomszédos Oroszország figyelme kíséri. Más országokból (Fehéroroszország, Lengyelország, Ukrajna) származó kisebbségi népcsoportok teszik ki a maradék 10%-ot.
Az egyetlen hivatalos nyelv a lett, amely a balti nyelvcsalád keleti ágának tagja, de az oroszt is sokan beszélik.
Majdnem mindenki keresztény, a nagy felekezetek a katolikusok, az evangélikusok és az orosz ortodox egyház. Egy másik jelentős vallás a Dievturi, amely a kereszténység előtti kor mitológiáján alapul.
Lásd még: Lettország adórendszere
33,5 mrd $ (2020)
Egy főre jutó GDP (PPP)
32 205 $ (2019)
12,8 mrd € (2020)
Ventspils kikötőjének egy része
A Rietumu Bank épülete Rigában
Lettország fontos kereskedelmi útvonalak kereszteződésénél található, és régóta egyfajta hídként szolgál Nyugat-Európa és Oroszország között. Kedvező földrajzi fekvés következtében, Lettországban hamar kifejlődött a kézműipar, majd a 19. század második felében a vasútvonalak megépülésével megindult az iparosodás. Oroszországon belül az egyik legfejlettebb ipari körzetté alakult. A két világháború között a mezőgazdaságban az állattenyésztés termékei jelentős exportcikkek voltak. Lettország a szükséges nyersanyagokhoz és az energiához keletről jutott, és a szakképzett munkaerőt igénylő késztermékek zöme a szovjet piacra került. 1990-ben az egy főre számított nemzeti jövedelem alapján a szovjet átlag 135%-a volt. A SZU-ból való kiválása után, 1992-ben a bruttó hazai termék 35%-kal esett vissza. Az 1990-es évek végére az új pénznem 1993-as bevezetésével, a privatizációval, az infláció jelentős csökkentésével és a nyugati kapcsolatok erősítésével stabilizálódott gazdasága. 1998-ban a GDP megoszlása az alábbiak szerint alakul: mezőgazdaság 8%, ipar 30%, harmadik szektor 62%. Nemzeti valutáját – a lett latot – 2013. december 31-én éjfélkor az euró váltotta fel.
A mezőgazdaság vezető ágazata a belterjes, istállózó állattenyésztés, főként a tej- és hústermelő szarvasmarha tenyésztése, amelyhez a rétek és legelők magas aránya (12,4%), valamint a szántóföldi szálas- és szemestakarmányok biztosítanak jó feltételeket. Szarvasmarhát (509 000 db; 1997-es adatok) főként Lettország északi, északkeleti és nyugati területén tartanak. A sertéstenyésztés (460 000 db) fő körzete az ország középső és déli része. Mindenütt elterjedt a baromfitenyésztés (4 millió db). A tengerpart mellett halászat dominál.
A földművelés lehetőségei kedvezőtlenebbek. A gyenge minőségű podzol talajt, csak délen váltja föl jobb minőségű barna erdőtalaj. Az ország területének 27%-a szántó, amelyen főként szálas- és szemestakarmányt (árpa 360 000 t, zab 117 000 t), burgonyát (843 000 t) termesztenek. A kenyérgabonák közül északon rozs (134 000 t), délen búza (395 000 t) terem, de mennyiségük nem elégíti ki a lakosság szükségletét. A korábban híres lentermesztés (10 000 t rost) visszaszorult, a cukorrépa-termesztés (388 000 t) viszont nőtt, de cukorból behozatalra szorul.
Nyersanyagokban és energiahordozókban szegény. Csupán tőzeg és építőipari nyersanyagokat bányásznak, valamint vízenergia-készletei vannak. Vízerőművekben (főként Daugaván) termelik a villamos áram 75%-át (villamos energia termelése 1997-ben 4 milliárd kWh), de energiaszükségletének felét importálja. Oroszországból kőolajat, Ukrajnából pedig szenet vásárol.
A feldolgozóiparban a gépgyártás és az élelmiszeripar vezet. A gépipar termékei: villany- és dízelmotorok, személyvagonok, városi villamosok, mikrobuszok, mezőgazdasági hűtőgépek, izzólámpák, rádiók, telefonkészülékek stb. A balti államok egyetlen kohászati üzeme nem tudja kielégíteni az acélszükségletet (Liepája, 465 000 t acél, 1997). A könnyűipar textilárut, bőrt, cipőt, faárut, papírt állít elő. Újabban a vegyipar is fejlődik (gyógyszer, műszál, műtrágya). Az élelmiszeripar helyi nyersanyagot dolgoz fel (halkonzerv, tej- és húsipar, cukorgyártás). Az ipar főként a fővárosban összpontosul, jelentősebb iparvárosok még Daugavpils, Liepája, Jelgava és Ventalis.
Jelentős mérleghiányt mutat. 1998-ban az import (3,14 milliárd dollár) 75%-kal meghaladja az export értékét (1,79 milliárd dollár). Erősen visszaesett a külkereskedelme a volt szovjet utódállamokkal. 2006-ban a lett export növekedésének üteme (12%) visszaesett a korábbi évekhez képest, ugyanakkor az import továbbra is rendkívül magas ütemben, 28%-kal bővült. A kivitel egyharmadát fa és faipari termékek adják, a további fontos exportcikkek: alapanyagok (16,2%), textiltermékek és gépek (8,8%), gépi berendezések (5,8%). A legfontosabb behozatali cikkek: gépek, szállítási eszközök, ásványkincsek és alapanyagok. A teljes külkereskedelmi forgalomban Lettország legnagyobb külkereskedelmi partnerei: Litvánia (12,7%), Németország (12,6%), Észtország (9%), Oroszország (8,3%), Svédország (6,1%) és Lengyelország (5,9%). Az uniós tagországokkal folytatott kereskedelem a teljes forgalom 75%-át teszi ki.
Lettország vasút és közúthálózata sűrű.
Bővebben: Lettország vasúti közlekedése
1997-ben a vasútvonalak hossza 2413 km, amelyből 271 km villamosított. A legnagyobb vasúttársaság a Latvijas Dzelzceļš (LDZ). Az utasszállításon kívül a kereskedelem a legfontosabb. Az Oroszországból érkező vonatok keresztülhaladnak az országon, míg elérnek a lett kikötőkbe, azonban Litvániával ellentétben Lettországban nincs korridorvasút. Riga fontos vasúti csomópont, Moszkvával két expresszvonat köti össze.
A közutak hossza 55 950 km, ebből 21 400 km aszfaltozott.
A legnagyobb légitársaság a balti államok által közösen üzemeltetett AirBaltic, amelynek Észak-, Közép- és Nyugat-Európa a célja. Az AirBaltic 2006-ban 2,5 millió utast szállított. Az országban 3 nemzetközi repülőtér található Liepajában, Ventspilsben és a fővárostól 13 km-re délnyugatra Ogre mellett a Rigai nemzetközi repülőtér (IATA: RIX, ICAO: EVRA), az ország legnagyobb repülőtere.
Tengerparti kikötői közül Ventspils és Liepája egész évben használható (a többi is csak rövid időre fagy be), az ország külkereskedelmének nagy részét, emellett részben az orosz tranzitszállításokat is itt bonyolítják.
Riga óvárosának egy része
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
2 év előiskola – óvodának felel meg -, de rövidebb időtartamú, és idősebben járnak oda a gyerekek. Ezután 9 év 'általános iskola', amit 3 év középiskola követ.
könyvtárak, múzeumok, színházak, zene és tánc intézményei
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Bővebben: Lettország világörökségi helyszínei
Az UNESCO a kulturális világörökség részének tekinti:
Struve földmérő vonal Lettországban megmaradt emlékei Sausneja és Jekabpils településeken.
Népművészet  •  Építészet  •  Festészet  •  Szobrászat  •  Iparművészet  •  Zene  •  Tánc  •  Irodalom  •  Színház  •  Fotóművészet  •  Film
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Bővebben: Lettország az Eurovíziós Dalfesztiválokon
Lettországban a helyi szokások szerint a mikulás szentestétől kezdve 12 napon keresztül minden este meglepi ajándékkal a gyerekeket.Az ünnepi menü nagyon sok családnál gyakran :
barna borsó, rétes, káposzta és kolbász.
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
Lettországban az ételek elkészítésének leggyakoribb módja a füstölés, a füstölt hering, orsóhal, lepényhal és angolna mind-mind nemzeti ételnek számítanak. Nyáron az erdei gyümölcsökből készített lepények remek lehetőséget nyújtanak pár kiló magunkra szedésére... A Riga Feketebalzsam Lettország nemzeti itala, nagyon magas alkoholtartalmú, sűrű, fekete, az Unikumhoz valamennyire hasonlító ital. A modern lett konyhára a német konyhától átvett húsos, halas ételek jellemzőek. A lett konyha kétharmada hideg ételekből áll: céklasalátából, húsos és halas előételekből, tojásokból, sajtokból, túróból és aludttejből.
A lett nemzeti sport a jéghoki. Ezenkívül még a kosárlabda és a labdarúgás is kedvelt. A 2004-es labdarúgó Európa-bajnokságra kijutottak, de a csoportkörben két ponttal búcsúztak. Ernests Gulbis sikeres lett teniszező képviseli hazáját a különböző nemzetközi versenyeken.
Húsvét vasárnapját követő nap
Az 1920-as alkotmányozó nemzetgyűlés
összehívásának napja szintén május
elsejére esett, ezért ugyanezen a napon
Nyárközép (Szent Iván napja)
Az 1918-as függetlenség kikiáltásának napja
↑ https://data1.csb.gov.lv/pxweb/en/iedz/iedz__iedzskaits__isterm/IE010m.px/table/tableViewLayout1/, 2020. január 17.
↑ World Population Review
↑ World Population Review 2022
↑ visiteurope.com - Home - Prepare your next vacation to Europe[halott link]
↑ Index.hu Archiválva 2008. február 28-i dátummal a Wayback Machine-ben 2007. március 30. Csonka-Lettország: Moszkvában meghúzták az EU határát
↑ Archivált másolat. [2016. május 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. január 27.)
↑ Szociáldemokrata győzelem a lett választásokon Archiválva 2018. október 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (euronews.hu, 2018-10-07. Hozzáférés: 2018-10-11)
↑ ПapлaMeHTckиe Bыбopы B ЛaTBии Archiválva 2018. október 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (kommersant.ru, 2018-10-07. Hozzáférés: 2018-10-11)
↑ Na, mi lett a választás eredménye Rigában? Archiválva 2018. október 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (Techet Péter, azonnali.hu, 2018-10-08. Hozzáférés: 2018-10-11)
A Wikimédia Commons tartalmaz Lettország témájú médiaállományokat.
Lett Intézet – hivatalos weboldal Lettországról, több nyelven (angol, német, francia, finn, svéd, orosz – az anyagtól függően)
A lett Miniszteri Kabinet honlapja
A lett elnöki hivatal honlapja
A parlament (Saeima) honlapja
LatviansOnline – népszerű lett online közösség
TV.lv – lett tévéműsorok online megtekintése
Lettország Térkép Kalauz Archiválva 2007. december 22-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ Bojtár: Bojtár Endre: Bevezetés a baltisztikába. www.tankonyvtar.hu. Osiris (1997) (Hozzáférés: 2016. dec. 14.) (pdf)
Andorra ·   Málta1 ·   Olaszország1 ·   Portugália1,2 ·   Spanyolország1,2 ·   San Marino ·   Vatikán
Albánia ·   Bosznia-Hercegovina ·   Bulgária1 ·   Ciprus3 ·   Észak-Macedónia ·   Görögország1 ·   Horvátország1 ·   Montenegró ·   Románia1 ·   Szerbia ·   Törökország4
Dánia1,2 ·   Észtország1 ·   Finnország1 ·   Izland ·   Lettország1 ·   Litvánia1 ·   Norvégia2 ·   Svédország1
Azerbajdzsán4 ·   Fehéroroszország ·   Grúzia4 ·   Kazahsztán4 ·   Moldova ·   Oroszország4 ·   Örményország5 ·   Ukrajna
Ausztria1 ·   Csehország1 ·   Lengyelország1 ·   Liechtenstein ·   Magyarország1 ·   Németország1 ·   Svájc ·   Szlovákia1 ·   Szlovénia1
Belgium1 ·   Egyesült Királyság (  Anglia,  Észak-Írország,  Skócia,  Wales)2 ·   Franciaország1,2 ·   Hollandia1,2 ·   Írország1 ·   Luxemburg1 ·   Monaco
Akrotíri és Dekélia5 ·   Åland ·   Feröer ·   Gibraltár1 ·   Grönland6 ·   Guernsey Bailiffség ·   Jersey Bailiffség ·   Man-sziget
Abházia ·   Dél-Oszétia ·   Dnyeszter Menti Köztársaság ·   Észak-Ciprus5 ·   Hegyi-Karabah Köztársaság5 ·   Koszovó
1 Az Európai Unió tagja    2 Európán kívüli függőségekkel és területekkel is rendelkezik    3 Földrajzilag Délnyugat-Ázsiához tartozik, de az Európai Unió tagja    4 Földrajzilag a területe nagyobb vagy döntő része Ázsiához tartozik    5 Földrajzilag Délnyugat-Ázsiához tartozik, de szociológiai és politikai tekintetben Európa része.    6 Földrajzilag Észak-Amerikához tartozik, de politikailag a Dán Királyság része
Ausztria ·   Belgium ·   Bulgária ·   Csehország ·   Ciprus ·   Dánia1 ·   Észtország ·   Finnország ·   Franciaország ·   Görögország ·   Hollandia ·   Horvátország ·   Írország ·   Lengyelország ·   Lettország ·   Litvánia ·   Luxemburg ·   Magyarország ·   Málta ·   Németország ·   Olaszország ·   Portugália ·   Románia ·   Spanyolország ·   Svédország ·   Szlovákia ·   Szlovénia
Észak-Macedónia ·   Izland ·   Montenegró ·   Szerbia ·   Törökország
Albánia ·   Bosznia-Hercegovina ·   Koszovó ·   Norvégia ·   Svájc
1Kivéve Grönlandot és Feröert
Sēlija •  Kurzeme •  Latgale •  Vidzeme •  Zemgale
NATO (North Atlantic Treaty Organisation) tagországok
Dánia ·   Svédország ·   Finnország ·   Oroszország ·   Észtország ·   Lettország ·   Litvánia ·   Lengyelország ·   Németország
Rügen ·  Bornholm ·  Öland ·  Gotland ·  Saaremaa ·  Hiiumaa ·  Åland ·  Sjælland ·  Fyn
Botteni-öböl ·  Finn-öböl ·  Rigai-öböl ·  Gdanski-öböl ·  Hanö-öböl ·  Pomorzei-öböl ·  Mecklenburgi-öböl ·  Kieli-öböl
Kattegat ·  Øresund ·  Kalmarsund ·  Irbeni-szoros ·  Déli-Kvarken
A Frankofónia (La Francophonie)
Albánia ·   Andorra ·   Belgium ·   Benin ·   Bissau-Guinea ·   Bulgária ·   Burkina Faso ·   Burundi ·   Comore-szigetek ·   Csád ·   Dominikai Közösség ·   Dzsibuti ·   Egyenlítői-Guinea ·   Egyiptom ·   Elefántcsontpart ·   Észak-Macedónia ·   Franciaország ·   Gabon ·   Ghána  ·   Görögország ·   Guinea ·   Haiti ·   Kambodzsa ·   Kamerun ·   Kanada ·   Kongói Demokratikus Köztársaság ·   Kongói Köztársaság ·   Közép-afrikai Köztársaság ·   Laosz ·   Libanon ·   Luxemburg ·   Madagaszkár ·   Mali ·   Marokkó ·   Mauritánia ·   Mauritius ·   Moldova ·   Monaco ·   Niger ·   Örményország ·   Románia ·   Ruanda ·   Saint Lucia ·   São Tomé és Príncipe ·   Szenegál ·   Seychelle-szigetek ·   Svájc ·   Togo ·   Tunézia ·   Vanuatu ·   Vietnám ·   Zöld-foki Köztársaság
Ciprus ·   Egyesült Arab Emírségek  ·   Katar  ·   Koszovó  ·   Szerbia  ·   Új-Kaledónia
Argentína ·   Ausztria ·   Bosznia-Hercegovina ·   Costa Rica ·   Csehország ·   Dél-Korea ·   Dominikai Köztársaság ·   Észtország ·   Gambia  ·   Grúzia ·   Horvátország ·   Írország  ·   Lengyelország ·   Lettország ·   Litvánia ·   Magyarország ·   Málta  ·   Mexikó  ·   Montenegró ·   Mozambik ·   Szlovákia ·   Szlovénia ·   Thaiföld ·   Ukrajna ·   Uruguay
Harjumaa  •  Järvamaa  •  Läänemaa  •  Pärnumaa  •  Saaremaa
Tartumaa  •  Viljandimaa  •  Virumaa  •  Võrumaa
Tallinn  •  Tartu  •  Narva
mulgi  •  setu (szetu)  •  tartu  •  võro
Kurzeme  •  Latgale  •  Sēlija  •  Zemgale  •  Vidzeme
Rīga  •  Daugavpils  •  Liepāja  •  Jelgava  •  Jūrmala
kursnieku (kúr)  •  latgaļu (latgal)  •  lībiešu (lív)  •  sēļu (szél)  •  žemgaļu (zemgal/szemigall)
Aukštaitija  •  Dzūkija  •  Mažoji Lietuva (Kis-Litvánia)  •  Suvalkija  •  Žemaitija (Szamogitia)
Vilnius  •  Kaunas  •  Klaipėda  •  Šiauliai  •  Panevėžys  •  Alytus
ISNI: 0000 0001 2151 8114
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Lettország&oldid=25291813”
Az Európai Unió tagállamai
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
गोंयची कोंकणी / Gõychi Konknni
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 19., 20:14
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.