hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu en ru ru sk fr oc eu nl en hbs_lat it de es es fr hu da ru it oc ca hu en fr en sv en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl an ar en az ru sv bg bn hbs_lat ca hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr fy de lt de he hi hbs_lat tl hy it id is it ja jbo ka kk ko ku cs it fr lt lv en ml mr ms my nds ne nl nb nb fr pa pl pnb ps pt io ro ru hbs_lat si en sk sl hbs_lat en sv hu ta te th tr fy ur uz vi zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A forráspont az a hőmérséklet, amelyen egy cseppfolyós anyag gőznyomása egyenlő a standard légköri nyomással (101325 Pa), így a párolgás, vagyis buborékképződés a folyadék belsejében is zajlik. A folyadék közben fokozatosan gőz halmazállapotba jut. Tiszta folyadékok forráspontja az anyagra jellemző állandó érték, vagyis a teljes halmazállapot-változás egyetlen meghatározott hőmérsékleten történik.
Forráspontnak azt a hőmérsékletet nevezzük, amikor a gőz nyomása egyenlő a külső nyomással. Ebből következik, hogy a víz forráspontja csak a tengerszint magasságában, 1 atm nyomáson 100 °C, nagyobb nyomáson (pl. a kuktafazékban) magasabb, kisebb nyomáson (pl. magasabb hegyeken) alacsonyabb hőmérsékleten forr. A forráspont jellemző az adott anyagra, ha a víz 1 atmoszféra nyomáson nem 100 °C-on forr, akkor nem tiszta.
3 Néhány gyakori anyag forráspontja és forráshője
A késleltetett forrás, túlhevülés jelensége azt jelenti, hogy a folyadék hõmérséklete emelkedik, azonban a forráspont értékén még nem tapasztalható a forrás jelensége. Ez teljesen sima, tiszta felületű edényeknél, rezzenéstelen folyadéknál fordulhat elő, ahol az egyenletesen erős felületi feszültség miatt nincsenek buborékforrások. Ekkor bármilyen zavar hatására felhabzás, akár robbanásszerű gőzfejlődés történhet.
Túlhevülés következik be akkor is, ha egy magasabb forráspontú folyadék keveredik egy alacsonyabb forráspontúval, ám olyan hőmérsékleten, ami a második forráspontjánál magasabb, ilyenkor a nagy felület következtében szintén robbanás következhet be. Ennek jellegzetes esete amikor olajtüzet próbálnak vízsugárral oltani.
A forráspont meghatározása több módszerrel is lehetséges:
Smith és Menzies gömbös módszere
Néhány gyakori anyag forráspontja és forráshője[szerkesztés]
Dolgosné Kovács Anita: Forráspont meghatározása[halott link]
Sulinet: A forráspontot befolyásoló tényezők
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Forráspont&oldid=24437965”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 2., 14:19
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.