hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is en ja zh pt ja zh en zh ja ml ja fa gl ja fa en sl da en da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu new hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu new hu hu hu hu hu hu hu hu mai hu hu hu ne hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sa hu hu hu mr hu hu hu mr hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ne hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu new hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu as hu hu hu hu hu hu hu mt hu hu hu hu su hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu de hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en bn de hi hbs_lat oc fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. szeptember 7.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
E szanszkrit szójegyzék a hinduizmusban, az ind filozófiában és hagyományban gyakran használt szanszkrit szavak gyűjteménye és értelmezése.
ácsárja (आचार्य , angol: acharya) mester, tanító, szellemi vezető
adhikári (अधिकारिन्): valaki, aki előrelépést tett a spirituális úton[1]
advaita védánta (अद्वैत वेदान्त): A védánta a hat ortodox hindu iskola egyike, ennek egyik ága az advaita
Az advaita jelentése: kettősség nélküli. Utalás arra az elképzelésre, hogy az átman ugyanaz, mint a legmagasabb létező, Brahman. Ebben a Védánta iskolában Brahman az egyetlen létező, és a világ, ahogyan az számunkra megjelenik, pusztán illuzórikus. Brahman illúziója, amit májának nevezünk, okozza azt, hogy a világ létezik.
Agni (szanszkrit: अग्नि): a tűz istene a hinduizmusban
az ájurvédában az a biológiai tűz, amely az anyagcserét irányítja
ahankára vagy ahamkára (अहंकार): egoizmus, énközpontúság
ahimsza (अहिंसा, angol: ahimsa, IAST: ahiṃsā): erőszakmentesség (minden élő iránt), nem-ártás
ájurvéda (आयुर्वेद, angol: Ayurveda): India több mint ötezer éves hagyományos, természetes orvostudományi rendszere
ákása (आकाश, angol: akasha): a mindenséget betöltő, mindenen átható, láthatatlan anyag, gyakran éternek fordítják
amma (अम्मा, ammā): anya ; (lásd még: Ammá Máta Amritánandamaji, indiai spirituális vezető)
ánanda (szanszkrit: आनन्द): tökéletes boldogság, üdvösség
anga (अङ्ग) többjelentésű szó; többek közt: tag, valamilyen gyakorlat (pl. a jóga) része
aparigraha (अपरिग्रह , angol: aparigraha ): birtoklásmentesség (csak a létfenntartáshoz szükséges dolgok megtartása)
árja, árják (आर्य) indoiráni népek régi neve, akik az ősidőkben ÉNy felől Indiába benyomultak
artha (अर्थ): az élet célját jelölő kifejezés; hagyományosan négy arthát tartanak számon
ásram (आश्रम, angol: ashram): spirituális menedékhely
ásrama, ásramák (चतुराश्रम): a négy lelki rend, a lelki fejlődés négyes felosztása a Védák alapján. Ezek:
brahmacsarja (tanulóélet), grhastha (családos élet), vánaprastha (visszavonult élet), szannjásza (lemondott élet).
ászana (आसन), jelentése: elhelyezkedés, illetve stabil, kényelmes póz, ülésmód; a jóga egyik tagja, lépcsőfoka
asztéja (अस्तेय): a tulajdon tisztelete (a lopás tilalma)
ásztika (आस्तिक): a Védákhoz pontosan igazodó hat bölcseleti iskola (darsana)
aszura, aszurák (szanszkrit: असुर, angol: asura): démonok, gonosz szellemek
átman (आत्मन्, angol: atman): önvaló, a világszellemmel azonos egyéni lélek
ātman आ á (अ a + ा á) त्म tma (त ta + म ma) न् n (न na + ्)
aum vagy másképp om (ॐ): szent szótag és mantra a hinduizmusban és a buddhizmusban
avatár, avatára (अवतार) Isten vagy képviselője alászállása és halandó lényben való megtestesülése a Földön. Elsősorban Visnu megtestesülését értik alatta.
avidja (अविद्या avidjā): tudatlanság, tévelygés
baba (बब bābā): egy szent ember vagy mester tiszteletteljes megszólítása, jelentése: kb. kedves apa, nagyapa, nagybácsi
megtisztelő cím, megszólítás, a baba (बब bābā) más alakja
Bábádzsi Nágarádzs, mitológiai szent és jógi
bandha (बन्ध): zár, megkötés, elzárás; (izom)összeszorítás vagy összehúzás a jógában, melynek célja a prána megállítása vagy irányítása (angol cikk: (en))
Bhagavad-gíta (भगवद् गीता, angol: Bhagavad Gita): szanszkrit filozófiai költemény, a Mahábhárata része, a hinduizmus szent könyve
bhagavad gītā भ bha ग ga व va द् d (द da + ्) गी gí (ग g + ी í) ता tá (त t + ा á)
Bhagaván (szanszkrit: भगवान् bhagavān): Isten (Ísvara) szinonimája; Krisnára és Visnu más avatárjaira is használják a vaisnavizmusban, csakúgy mint Sivára a saivizmusban
bhakta (भाक्त) többjelentésű szó, általában utalás a hívőre, a bhakti-jóga követőjére
bhakti (भक्ति) jelentése: részvétel, odaadás, szeretet, hódolat. Az Isten vagy istenség iránti feltétlen odaadás, szeretet
bhakti-jóga (भक्ति योग): az Isten iránti szerető odaadás jógája
bhógi (भोगिन्): élvhajhász, az érzéki örömök élvezője, hedonista
bodhi vagy bódhi (szanszkrit: बोधि): a buddhizmusban használatos kifejezés: megvilágosodás, "felébredés"
bódhiszattva (szanszkrit: बोधिसत्त्व, angol: bodhisattva): megvilágosult ember
bódhicsitta (szanszkrit: बोधिचित्त, angol: bodhicitta): a teljes megvilágosodás elérésére irányuló akarat, vágy
बो bó (ब ba + ो o) धि dhi (ध dha + ि i) चि csi (च ca + ि i) त्त tta (त् t + त ta)
Brahma (brahmā, ब्रह्मा) a világegyetem első teremtménye, a hinduizmus teremtő istene, a trimúrti egyike
brahmacsarja (brahmacsarjā, szanszkrit: ब्रह्‍मचर्य, angol: brahmacharya): önmegtartóztatás, önfegyelem
Brahman (ब्रह्मन्): a világegyetem létezésének ősoka, téren és időn kívüli Legfelsőbb Létező
brahman ब्र bra (ब ba + र ra) ह्म hma (ह ha + म ma) न् n (न na + ्)
bráhmanák (szanszkrit: ब्राह्मण): a "bráhmanoknak szánt" hosszabb-rövidebb teológiai jellegű, ókori magyarázatok, amelyek a Védák használatára és értelmezésére vonatkoznak
brahmanizmus (हिन्दू धर्म) a hinduizmus másik neve
lásd még: a kereszténység és a hinduizmus összehasonlítása
brahmin vagy bráhman(a) (ब्राह्मण) az indiai kasztrendszer legfelsőbb kasztjának tagja
Budha (बुध), másképp Szaumja (सौम्य): a hindu mitológiában a Merkúr bolygó megszemélyesítője
Buddha: Gautama Sziddhártha (सिद्धार्थ गौतम) vallásalapító
buddhaság (szanszkrit: बुद्धत्व; páli: बुद्धत vagy बुद्धभाव) a buddhizmusban a tökéletes megvilágosodás állapota
buddhi (बुद्धि) jelentése: megérteni, felfogni; az ind filozófiákban kontrasztot képez a manasz-szal (elme) és az ahankárá-val (egoizmus) szemben
csakra (चक्र): szó szerint: kerék; az emberi testben elhelyezkedő pszichikai energia központi magja
Csaitanja (चैतन्यः महाप्रभु): más néven Srí Krisna Csaitanja a bengáli vaisnavizmus központi alakja, követői a védikus irodalom bizonysága alapján Krisnával azonosítják
cséla (चेला): tanítvány, a bölcsek vagy szentek követője
csit (चित्): a transzcendentális, "tiszta" tudat; a védántában gyakran együtt szerepel a léttel (csit) és az üdvvel (ánanda), mely 3 kifejezés Brahman lényegét írja le
csitta (चित्त): a tudatos elme, tudatosság
daja (दया dajā): együttérzés, mások iránti könyörületesség, szeretet (angol cikk: (en))
lásd még: Felebaráti szeretet#Hinduizmus
dāna (दान angol: dana): adakozás, nagylelkűség másokkal szemben
darsana, néha darshan vagy darsan (दर्शन): egy isten vagy egy szent személy vagy tárgy látomása; szemlélet, látásmód, megtapasztalás
darśana द da र्श rsa (र् r + श śa) न na
déva, dévák (देव) jelentése: isteni, ragyogó. A mennyei lények, (fél)istenek neve
lásd még: Déva (buddhizmus)
dévanágari (देवनागरी): Indiában a 10–13. század között kialakult írás; ezt az írást használják a szanszkrit nyelvekben
devanāgarī दे dé (द da + े é) व va ना ná (न na + ा á) ग ga री rí (र ra + ी í)
Dévi (szanszkrit: देवी, devī) jelentése: istennő; az istenség női aspektusa
dharma (धर्म): sokjelentésű fogalom a hinduizmusban és a buddhizmusban: vallás, természet, igazság, törvény, tan, (tudat)tartam, jó modor. Az a szerep, amit az embernek be kell töltenie az életben.
dharma ध dha र्म rma (र् r + म ma)
dhjána vagy dzshána (ध्यान): mély meditáció, szemlélődés
lásd még: dhjána (buddhizmus)
dhnyána vagy más átírásokban dzsnyána, dnyána, jnyána, gjána (szanszkrit: ज्ञान): bölcsesség, transzcendentális tudás; az a tudás, amely a Brahman vagy Isten felé vezető út ismeretét jelöli (angol cikk: )
dhṛti (धृति): az elmében való elkötelezettség, erősség
díksa (दीक्षा, dīkṣā): beavatás, ceremónia, áldás
szanszkrit दोषस् : az ájurvéda egyik fogalma; alapnedv, testnedv; úgy is lehet fordítani, hogy az "ami elromolhat", és "ami problémákat okozhat". Az ájurvéda kultúrkörében 3 fő dósa: vata, pitta, kapha (angol cikk: (en))
szanszkrit दोष : hiba, sérülés, gyengeség
dukkha (दुःख) általában "szenvedésnek, elégedetlenségnek fordítják; a buddhizmusban a négy nemes igazság első pontja
Durga (दुर्गा, durgā): a hindu anyaistennőnek, Mahádévinek egy formája
Dvárka vagy Dváraka (द्वारकाद्वीप): A Mahábhárata irataiból ismert város, amit Krisna alapított; zarándokhely
dzsapa (जप): egy mantra vagy Isten nevének ismétlése
dzsíva vagy dzsívátma (जीव): az örök egyéni lélek, Isten parányi, örök része
Dzsagannátha (जगन्नाथ): Puri templomában tisztelt Visnu/Krisna isten helyi neve
dzsívanmukta (जीवन्मुक्त): az, aki már életében felismerte az önvalót és elérte a megszabadulást (móksa, mukti)
ékágra (एकाग्र ekāgra): gyakran egyhegyűség állapotának fordítják; amelyben egy eltűnő gondolatot egy, az előzőhöz szorosan kapcsolódó gondolat követ; amikor az ilyen állapotok folyamatosan követik egymást, az elmét "egyhegyűnek" nevezik
Ganésa (गणेश): elefántfejű embertestű istenség
giri (गिरि): domb, hegy
Gíta, Gítá (गीता Gītā): a Bhagavad-gíta rövid neve
gjána vagy dzsnyána, dnyána, jnyána (szanszkrit: ज्ञान): bölcsesség, transzcendentális tudás (angol cikk: )
guna (गुण): a szövegkörnyezettől függően többjelentésű szó. Többnyire a jelentése: minőség, sajátosság, tulajdonság, vagy erény, érdem.
az elme minősége vagy sajátossága; a manifesztáció három alapvető energetikai kifejeződési formája; azok az alapenergiák vagy alapminőségek, amelyek minden létező alapját képezik[2]
három guna van: szattva (सत्त्व), radzsasz (रजस्), tamasz (तमस्)
Govinda (गोविंद): Visnu egyik neve
guru (गुरु): a bölcsesség mestere, a spirituális tudás közvetítője
gurukula (गुरुकुल): a védikus oktatás iskolája, ahol a tanulók a guru mellett éltek
gurudéva (गुरुदेव): egy guru megszólítása
Hanumán (हनुमान् Hanumān): egy majom, aki a Rámájanában Isten tökéletes szolgáját képviseli. Hanumán Váju a szélisten fia
Hara (हर): az Úr, Siva egyik neve
hatha-jóga (हठयोग): a szervezet megtisztítását, egyensúlyát és a testi funkciók optimális hatékonyságát elősegítő gyakorlatok rendszere
hínajána (हीनयान) jelentése: "kis szekér", "kis kocsi", vagy "szűk ösvény". A szekér vagy ösvény a megvilágosodáshoz vezető eszközt jelenti.
Indra (इन्द्र) a mennydörgés, villámlás, az eső és a harc istensége
Ísvara (szanszkrit: ईश्वर) jelentése igen tág; Brahman ősokának legfelsőbb egyéniesült része; a személyes Isten
lásd még: hindu panteon
jadzsna (यज्ञ) jelentése: áldozat, felajánlás. A dharma három főágának egyike
Jama vagy Jamarádzsa (यम, Yama; यमराज Yama-rāja) az a félisten, aki a bűnösöket haláluk után megbünteti
jama (यम yama): a jóga első lépcsőfoka, etikai szabályok a helyes élethez és a megvilágosodáshoz
A Jóga-szútrákban említett öt jama: ahiṃszā (अहिंसा): erőszakmentesség; szatja (सत्य): igazság, képmutatás-mentesség; asztéja (अस्तेय): a tulajdon tisztelete; brahmacsarja (ब्रह्मचर्य): önmegtartóztatás; aparigraha (अपरिग्रहः): birtoklásmentesség
jantra (यन्त्र, angol: yantra): meditációs célra készített jelképes geometriai formák rajza (angol cikk: )
játra (szanszkrit: यात्रा yātrā, angol: yatra) jelentése: utazni vagy zarándoklatra menni;[3] zarándoklat egy szent helyre
jóga (szanszkrit: योग) jelentése: összekapcsolni, egyesülni. A Bhagavad-gíta alapján folyamat a Legfelsőbb Lénnyel való összekapcsolódás érdekében.[4] Végső célja a vele való egyesülés
jógi (योगी): a jóga gyakorlója, a szent iratok tanításainak követője
juga (युग): korszak (angol cikk: (en))
A hindu kronológia négy világkorszaka, amelyek körforgásban követik egymást: Szatja-juga, Tréta-juga, Dvápara-juga, Kali-juga
kaivalja (कैवल्य, angol: kaivalya): tartózkodás, távolság valamitől, elkülönülés. A szánkhja és a jóga rendszerében a megszabadulás állapota. Tökéletes elszakadás az anyagtól és a lélekvándorlástól.
kája (काय kāya): szó szerint "test"; az ind filozófiákban több testet különböztetnek meg: kauzális, szubtilis, anyagi
lásd még: trikája (buddhizmus)
Kali-juga (कलियुग): a hindu kronológia négy világkorszakának egyike, a képmutatás korszaka, amely ma is tart
Káli (काली): istennő, Párvati egyik megnyilvánulási formája
káma (काम) jelentése: vágy, kívánság (lásd még: Kámaszútra)
karma (कर्म): anyagi tettek, amelyekért visszahatás jár; az ok és okozat kölcsönhatása, törvénye
karma-jóga (कर्मयोग) az önzetlen "cselekvés jógája"
karuna ( करुणा karunā): együttérzés, könyörület
klésa (क्लेश) jelentése: méreg; az emberi szenvedés átfogó jelentésének hordozója
kósa (szanszkrit: कोश): sokjelentésű szó, többek közt a jelentése: burok, befedettség. Az ind filozófiában és az ájurvédikus gyógyászatban használt fogalom
krija (szanszkrit: क्रिया kriyā) jelentése: tett, tevékenység, erőfeszítés. Adott esetben vallásos tetteket jelölnek vele, pl. szertartásokat; a jóga terminológiájában gyakran önkéntelen fizikai mozgásokra utal, amelyeket a kundalini felébresztése okoz[5] (angol cikk: (en))
a krija-jóga (क्रिया योग) a "cselekvés jógája"; a test fegyelmezésének, az elme szabályozásának és az aum-on való meditálás gyakorlata[6]
a hatha-jóga kriják a fizikai testet tisztító eljárások, más néven sat-karmák
Krisna (szanszkrit: कृष्ण, IAST: Kṛṣṇa): Visnu 8. megtestesülése, a Bhagavad-gíta alapján az Istenség legfelsőbb személyisége
kszama (szanszkrit: क्षमा kṣzamā): megbocsátás
kundalini (कुण्डलिनी kuṇḍalinī): az egyéni testekben rejtőző kozmikus életerő; vagy látens (rejtett) energia, amely az egész test és a pránikus erők statikus bázisa
Laksmi (लक्ष्मी): a gazdagság és jószerencse istennője
Lanka (लंका): Srí Lanka szigete
lila (szanszkrit: लीला līlā) jelentése: játék. a Legfelsőbb Úr / Isten transzcendentális cselekedete, utalva arra, hogy a mindenség Isten „játéka” (angol cikk: (en))
lingam vagy linga (szanszkrit: लिङ्गं, hindi: लिंग, IAST: liṅgaṃ) jelentése: szimbólum. A valóság megnyilvánult és megnyilvánulatlan aspektusait jelképezi
a lingam szó egyik jelentése a férfi nemi szervet jelképezi és ez az asszociációs tévedés rányomta a bélyegét a lingam nyugati megítélésére, de a lingam (az ellipszoid) a Siva-sakti, Siva teremtő erejének jelképe[7]
lóka (लोक): a világ, világegyetem
maha (szanszkrit: महा mahā́) jelentése: nagy, hatalmas
Mahábhárata (महाभारत): 3000 éves, szanszkrit nyelvű hindu eposz
Mahádévi (szanszkrit: महादेवी): anyaistennő; összetett szó: Mahá + Dévi
mahájána (szanszkrit: महायान): a buddhizmus három ágának egyike
Mahátma (szanszkrit: महात्मा mahātmā: - 2 szó: महा mahā + आत्मं vagy आत्मन ātman) jelentése: nagy lélek. A teljesen Isten-tudatú, felszabadult lélek.
lásd még: Mahátma Gandhi
Mahávíra (szanszkrit: महावीर) वर्धमान) a dzsainizmus egyik fő prófétája, a 24 tírthankara közül az utolsó
Mahésvara (माहेश्वर): összetett szó: Mahá + Ísvara (Nagy Isten); Siva egyik neve
Maitréja (मैत्रेय) egy jövőbeli Buddha
(माया mājā): illúzió, az anyagi létre utaló filozófiai szó, lásd: Májá (illúzió)
Májá (मायादेवी Májádéví): lásd: Májá (Buddha anyja)
mála (माला; mālā): imafüzér
manasz (szanszkrit: मनस्): az elme
mandala (मण्डल): a kozmosz illetve különféle istenek hindu vagy buddhista vallási ábrázolása és ábra a spirituális energia fókuszálására
mandir (मंदिर): hindu templom
mantra (मंत्र) vallásos terminus, szellemi erőt tartalmazó mondás
Manu (मनु): félisten, az emberiség atyja
mauna (मौन): spirituális hallgatási, szótlansági fogadalom (angol cikk: (en))
méla (मेला): találkozó, gyűlés, fesztivál, vásár (lásd még: Kumbh mela)
Mathura (मथुरा): város Észak-Indiában, Delhi-től délre. Zarándokhely. Itt volt Krisna szülőhelye.
Meru (मेरु, meru) mítoszok alkotta vidék, a dzsainizmusban, a hindu és a buddhista kozmológiában az Univerzum központja
mitáhára (मितहार mitāhāra): mértékletesség a táplálkozásban (angol cikk: (en))
móksa, néha mukti (szanszkrit: मोक्ष, IAST: mokṣa): megszabadulás; szabadulás a születés és a halál örök körforgásából (szanszára), a reinkarnáció kötelékéből
मो mo (म ma + ो o) क्ष ksa
mudra (szanszkrit: मुद्रा, mudrā): szimbolikus vagy szertartásos kézmozdulat vagy kéztartás a hinduizmusban és a buddhizmusban
muni (szanszkrit: मुनि): bölcs, szent, aszkéta, látnok (hasonló fogalmak: szádhu, risi)
múrti (मूर्ति, IAST: mūrti): egy istenség megtestesülése egy tárgyban
nádi (नाडी nāḍī): energiacsatorna, amelyben a prána áramlik
násztika (नास्तिक): a Védák tekintélyét el nem fogadó, heterodox indiai vallásokat és filozófiákat jelölő kifejezés
nijama (नियम): a jóga második lépcsőfoka, egyfajta magatartási kódex a helyes élethez és a spirituális megvilágosodáshoz
A Jóga-szútrákban említett öt nijama: saucsa (शौच) : külső és belső tisztaság; szantósa (संतोष) : elégedettség; tapasz (तपस्) : önmegtagadás, önmegtartóztatás; szvádhjája (स्वाध्याय) : öntanulmányozás és önnevelés a szent iratok tanulmányozása által; Iśvara-praṇidhāna: Isten iránti teljes odaadás.
nirguna (निर्गुण): gunáktól mentes, tulajdonságok nélküli. Brahmannal kapcsolatban arra utal, hogy Ő az anyagi tulajdonságok felett áll.[4]
nirvána (निर्वाण): megszabadulás az anyagi léttől és szenvedéstől; az ind filozófiában Brahmannal való egyesülés
njája (न्याय): a hat ortodox hindu iskola egyike
ódzsasz (ओजस्): az ájurvéda egyik fogalma, jelentése: életerő, vitalitás, de jelentéstartományába beletartozik a tiszta tudat és a spiritulis emelkedettség is[8]
om vagy aum (ॐ): alap- vagy gyökérmantra, ezért sok mantra, ima és rituálé elején mondják
pandit (पण्डित): tanult, művelt ember; valamely tudományterület tanára
para (szanszkrit: परा) többjelentésű: transzcendentális, nagyobb, a legmagasabb, legjobb; cél; létezés; korábban, később stb.[9]
paramahansza (szanszkrit: परमहंस): magas rangú hindu spirituális tanítók vallási-teológiai címe
lásd még: Paramahansza Jogananda
Paramátma, néha: Paramátman (szanszkrit: परमात्मा, IAST: paramātmā): legfelsőbb lélek; azonos Brahmannal, amely minden élőlény szívében lakik és kíséri őt, miközben egyik testből a másikba vándorol
parampara (परम्परा, paramparā): mester-tanítvány megszakíthatatlan láncolata, melyben a tudást adják át nemzedékről nemzedékre
paramguru : a guru guruja; a mester mestere
parinirvána (szanszkrit: परिनिर्वाण): a buddhizmusban a halál pillanata után bekövetkező nirvánára utal, amely azokkal történik, akik még életük során elérték a nirvánát
Párvati (szanszkrit: पार्वती, IAST: Pārvatī): istennő, szelíd aspektusa Mahádévinek
Patandzsali (पतञ्जलि): egy vagy több tudós és szerző használta ezt a nevet, aki(k) a Kr. e. 2. század és Kr. u. 6. század között élt(ek). Két fontos mű szerzője vagy társszerzője: Mahábhásja és a Jóga-szútrák
pra (szanszkrit: प्र): előtag és fokozószó, jelentése kb.: nagyobb, magasabb, legfelső, legelső. például: prajnána (प्रज्ञान): magasabb tudás, intuíció
prakriti: (szanszkrit: प्रकृति, IAST: prakṛti) az örök ősanyag vagy ősforrás; a megnyilvánuló, szemmel látható sokféleség energiahálója, amely a természetként, a fizikai világként jelenik meg
prána (szanszkrit: प्राण, angol: prana, IAST: prāṇa): univerzális életerő, energia, lélegzet
pránájáma (szanszkrit: प्राणायाम, angol: pranayama, IAST: prāṇāyāma): légzésirányítás a jógában tett előrelépés érdekében; egy létállapot, amelyben túlhaladottá válik a lélegzet és a lélegző dualitása
pratjáhára (szanszkrit: प्रत्याहार): az elmeműködés befelé fordítását, a tudatos magunkba tekintést, elmélyedést jelent
praszáda vagy praszád (प्रसाद): a hindu templomban készített megszentelt étel (felajánlás) az ott lakozó istenségnek
púdzsa (पूजा, IAST: Pūjā): vallási szertartás. A mindennapi púdzsát a házi oltárnál, a mandírnál végzik el, amikor is a családfő a család védőistenéhez imádkozik, miután tiszteletüket tették a múrtinak (az istenszobornak)
Puránák (पुराण) jelentése: ősi. A Védákat kiegészítő 18 történelmi mű
Puri (जगन्नाथपुरी): város az indiai Orisza tengerpartján, Dzsagannátha múrtijának és templomának szent városa; zarándokhely
purusa (पुरुष): tiszta tudatosság; az egyéni lélek vagy a Legfelsőbb Úr; rokon értelmű az átmannal
Ráma (राम Rāma): Visnu 7. megtestesülése, tetteit a Rámájana foglalja össze
Rámájana (रामायण Rāmāyaṇa): ősi indiai eposz, amely fontos része a hindu kánonnak (szmriti)
rádzsa (राजा): király, uralkodó. Női formája a ráni (राज्ञी)
rádzsa-jóga (राजयोग) szó szerint: királyi jóga; astánga jógának is nevezik, mert nyolcfokú jóagként jelenik meg
radzsasz (रजस्): a három guna egyike; a szenvedély kötőereje, amelyet az anyagi törekvés és az érzékkielégítésre való vágy jellemez
rága (राग): érzelmi kötődés, amelyet a testi vágynak, mohóságnak és a szenvedélynek feleltetnek meg
Rigvéda (ऋग्वेद ṛgvedā) jelentése: versekben kifejezett tudás. A Védák egyike
risi (ऋषि): az ősi védikus értelemben egy látnok volt, egyúttal ihletett költő, szent ember
sakti (शक्ति): az áramló kozmikus energia
a sakták vagy másképp a saktizmus (शाक्तं) követői a hinduizmus 3 fő ágának egyik irányzata, melynek középpontjában az Anyaistennő-kultusz áll
saivizmus vagy saiva (शैवसम्प्रदाय): a hinduizmus egy ága, amely elsődleges és legfőbb istennek Sivát, vagy annak egy megtestesülési formáját vagy szimbólumát tartja
Sankara (szanszkrit: शंकर, Adi Sankara vagy másképp Sankarácsárja) indiai filozófus, az advaita védánta iskola legnagyobb alakja
ő volt aki megalapozta az advaita doktrínát, ami Brahman személytelen természetét hangsúlyozza, valamint azt, hogy a lelkek azonosak a nem differenciált Brahmannal.[4]
sánti (शान्ति , angol: shanti): belső béke, nyugalom
sásztra (शास्त्र): értekezést, szöveget jelent egy adott területen
sat-karma (षटकर्मन ṣaṭkarman, angol: shatkarma): a test kitisztításának hat művelete
saucsa (शौच): tisztaság a gondolkodásban, a beszédben, a testben
síla (शील): tudatos és szándékos etikai viselkedésforma a buddhizmusban
Siva (शिव): a trimúrti egyike, a saivizmus irányzat számára a főisten
Sri (szanszkrit: श्री, angol: Sri, Shri, IAST: śrī)
megtisztelő cím, amelyet bölcseknek, mestereknek szoktak adni, hasonló mint az angolban a Mr. (mister), de annál magasabb rendű (angol cikk: (en))
Visnu párja, más néven Laksmi
sruti (श्रुति): az isteni kinyilatkoztatás legfőbb tekintélyű szövegei
szádhaka (साधक): spirituális útkereső; egy bizonyos életformát élő ember, aki megvalósítja élete értelmének célját (angol cikk: (en))
szádhana (साधन szādhanā): rendszeresen végzett spirituális gyakorlat; például a jóga elkötelezett, állhatatos gyakorlása, amely lelki megvilágosodáshoz vezet
szádhu (साधु): aszkéta, szent ember
szamádhi (szanszkrit: समाधि, angol: samadhi, IAST: samādhi): a meditáció legmagasabb foka
szamhita (szanszkrit: संहिता, IAST: saṃhitā): gyűjtemény
सं szam (स sza + ं m) हि hi (ह ha + ि i) ता tá (त ta + ा á)
szamjama (szanszkrit: संयम, angol: samyama): ama mentális műveletek összességét jelöli, amelyek egy dolog, egy jelenség, egy lény stb. lényegének észleléséhez vezetnek;[10] három gyakorlat együttese: dhárana (koncentráció), dhjána (mély meditáció) és a szamádhi (az önvalóval való eggyé-válás) (angol cikk: (en))
szamszkára (szanszkrit: संस्कार): a szövegkörnyezettől függő többjelentésű szó: tökéletesség, gondolat, forma, tisztaság stb.[11]
az előző életekből eredő tudatalatti lenyomatok, lásd: szamszkára
rítus vagy tisztító szertartás az indiai vallásokban. Ezeket a szertartásokat az ember élete során a fogantatásától kezdve újra és újra elvégezik. lásd: szamszkára (rítus)
mint buddhista fogalom lásd: szamszkára
szankalpa vagy szamkalpa (संकल्प): gondolat; akarat, vágy, szándék
szánkhja (szanszkrit: सांख्य, IAST: sāṃkhya): bölcselet, a hat ortodox hindu iskola egyike
az odaadó szolgálat útja
az anyag és szellem analitikus megkülönböztetése
szannjásza vagy szanjásza (संन्यास, angol: sannyasa): lemondás, felajánlás; az élet lemondott rendje (a négy ásrama – lelki rend – egyike), melynek célja a lelki fejlődés
a szannjászin (संन्यासिन्): a lemondott rendben élő személy
szanszára vagy szamszára (संसार): a születés és a halál körforgása, a lélekvándorlás hindu formája
szanszkára vagy szamszkára (संस्कार):
szamszkára - az előző életekből eredő tudatalatti lenyomatok, emlékek
szamszkára - a buddhizmusban azt jelenti, hogy 'az, ami összerakódott' vagy 'az, ami összerak'
szamszkára - rítus vagy tisztító szertartás az indiai vallásokban
szantóṣa (संतोष): megelégedettség a külső körülményekkel
Szaraszvati (szanszkrit: सरस्वती, angol: Saraswati) hindu istennő; folyó
szat (सत्, sat): többjelentésű: lét, létezés; valódi, igaz; a valóban létező; helyes, jó, gyönyörű
szatja (szanszkrit: सत्य, szatjā, angol: satya): eredeti, igaz, igazság, igazságosság, becsületesség
szatszanga (सत्सङ्ग): szent emberek társasága, az "igazság társasága". összetett szó: szat (igazi, jó) + szanga (társaság, gyűlés)
szattva (szanszkrit: सत्त्व): a három guna egyike; a tisztaság, egyensúly, nyugalom, béke (angol cikk: )
az étel – a jóga és az ájurvédikus irodalom alapján – lehet szattvikus, radzsaszikus vagy tamaszikus. A nyers vagy vízben főzött vegetáriánus ételek többnyire szattvikusak[12] (angol cikk: )
szeva (सेवा sevā): önzetlen szolgálat
sziddhi (szanszkrit: सिद्धि): paranormális, természetfeletti erő és képességek, amely természetesen fejlődik ki meditáció és jóga útján
sziddha (सिद्ध): a tökéletessé vált mester, tökéletes lélek, bölcs, szent
sziddhártha (सिद्धार्थ siddhārtha): "aki elérte a célját"; lásd még: Gautama Sziddhártha
szmriti (स्मृति): régi szent hagyomány szövegei
sztúpa (szanszkrit: स्तूप, angol: stupa, IAST: stūpa): Buddha relikviáit tartalmazó buddhista vallási építmény
Szúrja (szanszkrit: सूर्य Sūrya) a napisten
szútra (szanszkrit: सूत्र, angol: sutra, IAST: sū́tra): szöveges formátumú aforizma vagy aforizma-gyűjtemény
szvádhjája (स्वाध्याय): önelemzés és önnevelés, továbbá a szent iratok tanulmányozása
szvámi (szanszkrit: स्वामी, angol: swami) aszkéta vagy jógi, aki beavatást nyert a vallási szerzetesrendbe és a legmagasabb spirituális megvalósításnak szenteli az életét
szvasztika (स्वस्तिक): a hinduizmus legszentebb, nem szótagot ábrázoló jelképe
Szvargaloka vagy Szvarga (स्वर्ग): a mennyek anyagi bolygói, a mennyország, a félistenek birodalma (angol cikk: (en))
tamasz (तमस्): a 3 guna egyike, a sötétség, tudatlanság, tétlenség állapota
tapasz (szanszkrit: तपस): önfegyelmezés, önmegtagadás
tantra (szanszkrit: तन्त्र): az ind vallásfilozófia egy áramlata, eredetileg a hinduizmus misztikus formája volt, majd később a buddhizmusba is beolvadt
tattva (szanszkrit: तत्त्व) a mindenség lényegét meghatározó és teremtő alap, princípium
théraváda (थेरवाद): a buddhizmus egyik ága
tírtha (तीर्थ): szent hely, zarándokhely
tilaka vagy tika (तिलक): a testre (rendszerint a homlokra) festett vallási jel
trimúrti (त्रिमूर्ति): a hinduizmusban Ísvara (Isten) megnyilvánulásának hármassága
turíja (तुरीय): a tudatfelettiség állapota, amely meghaladja az ébrenlét, az alvás és a mély-alvás állapotait (angol cikk: (en))
upádána (उपादान) jelentése: anyagi alap vagy okozat; Brahman anyagi megtestesülése
upanisad (उपनिषद्) jelentése: melléülés (a tanítvány leülése a mester mellé). Ókori ind bölcseleti művek
upaniṣad उ u प pa नि ni (न na + ि i) ष sa द् d (द da + ्)
vadzsrajána (वज्रयान): a buddhizmus három ágának egyike, tantrikus változata
váju (szanszkrit: वायु,, angol: vayu): a négy ill. öt alapelem (tattva) egyike; továbbá egy hindu istenség (angol cikk: (en))
vairágja (वैराग्य): szenvedélytelenség, vágynélküliség, kötődésmentesség
vaisésika (वैशेषिक): a hat ortodox hindu iskola egyike (angol cikk: )
vaisnavizmus vagy vaisnava (वैष्णवम्): a hinduizmus három fő ágának egyike. Elsődleges és legfőbb istennek Visnut, vagy annak egy megtestesülési formáját, avatáráját ismeri el
véda (szanszkrit: वेद): tudás; a Védák India legrégibb irodalmi emlékei, négy hindu szent irat
veda वे vé (व va + े é) द da
A Védák: Jadzsurvéda, Számavéda, Rigvéda, Atharvavéda
A védikus irodalom: a négy Véda, az Upanisadok, a Brahma-szútra, a puránák, a Mahábhárata és egyéb történetek és kiegészítések, valamint a védikus végkövetkeztetéssel összhangban álló munkák[13]
vászana (वासना, vāszanā): rejtett belső vágy, illetve karmikus hatás, lenyomat, amely befolyásolja egy személy viselkedési hajlamát. Értelmezhető a múltbéli tapasztalatok hatására létrejött tudatalatti benyomásokként is. (angol cikk: (en))
Védánta (वेदान्त, IAST: Vedānta): az ind filozófiák egyike
vidja (विद्य vidjā): tudás
Visnu (विष्णु): az istenség személyisége, a három legfőbb hindu istenség, a trimúrti egyike
Vjásza vagy Vjászadéva (व्यास): a Mahábhárata, a puránák, a Védánta-szútra szerzője és a védikus irodalom egyéb részeinek szerkesztője (angol cikk: (en))
vritti (वृत्ति): az elme szüntelen mozgása, a tudatfolyamat, gondolkodás legkisebb egysége (angol cikk: (en))
↑ Godfrey Devereux: A jóga alapjai
↑ a b c Bhagavad-Gítá - úgy, ahogy van, 1993
↑ Szvámi Ráma: Élet a Himalája Mestereivel, 422. oldal, 2004, Harmónia
↑ Jóga-szútrák II. 1.
↑ Kozma András: A hindu istenalakok szimbólumai, 2001
↑ Oszlár Kálmán András: Jóga az ágyban - https://books.google.hu/books?id=N3aPBQAAQBAJ&pg=PT174&lpg=PT174&dq=%C3%B3dzsasz+szanszkrit+szavak&source=bl&ots=PRB1pvdE7A&sig=9DDagdPUmxSGrxa5AI0qBJXNbPA&hl=hu&sa=X&ved=0ahUKEwiKiI6K2d_PAhUhJsAKHRBIB5gQ6AEIJDAC#v=onepage&q=%C3%B3dzsasz%20szanszkrit%20szavak&f=false
↑ Julius Evola: A hatalom yogája: Szójegyzék
↑ Archivált másolat. [2016. július 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. június 22.)
↑ Kérdések és válaszok a Krisna-tudatról: szanszkrit szójegyzék, 2008
Ez a szócikk részben vagy egészben a Glossary of Hinduism terms című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A Bhagavad-Gítá - úgy, ahogy van: szójegyzék, 1993
Baktay Ervin: Rámájana és Mahábhárata: szanszkrit nevek, 1960
Kérdések és válaszok a Krisna-tudatról: szanszkrit szójegyzék, 2008
Godfrey Devereux: A jóga alapjai: szanszkrit lexikon, 2002
Srí Szvámi Sivánanda: Utak a boldogsághoz: szanszkrit kifejezések, 2014
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szanszkrit_szójegyzék&oldid=24197183”
Lefordítandó cikkekre való utalást tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 7., 13:03
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.