hu en hu hu hu hu hu en hu hu fr hu fr hu en hu fr hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu fr hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu cs cs hu hu hu hu en hu en cs de hu hu hu hu hu en cs de hu ca hu hu it hu hu hu it hu hu id it hu en hu hu en hu hu en hu hu tl hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu id hu hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu fr hu hu hu hu hu hu en fr hu hu hu it hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu id hu ms id hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu ceb hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu en cs de hu hu fr hu hu hu hu hu hu en hu it hu hu en hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu pt en hu hu hu hu hu hu hu en hu de hu en hu en hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Szabó-pallagi-zsomboly témájú médiaállományokat.
A Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. Az Aggteleki Nemzeti Park területén található. Magyarország 14. legmélyebb, az Aggteleki-karszt második legmélyebb barlangja. (Legmélyebb a Vecsembükki-zsomboly.) A Szabó-pallagi-zsombolyt gyakran nevezik Baglyok szakadéka néven is. A barlang az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt többi barlangjával együtt 1995 óta a világörökség része. Bódvaszilas fokozottan védett nyolc barlangja közül az egyik. A Vecsembükki-zsomboly és az Almási-zsomboly mellett a legismertebb zsomboly az Alsó-hegyen.
Az Alsó-hegyen, a Szilasi-fennsíkon található. Az Országos Kéktúra kék sáv jelzésű turistaútján is elérhető Szabó-pallagon lévő vadászháztól körülbelül 300 méterre keletre lévő nagy és lapos töbör oldalában van nagy méretű bejárata. A zsombolytól északra, az első töbörben található a Játék-barlang, amely a zsombolytól 105 méterre helyezkedik el.
Bejáratát egy kőél két részre osztja. A barlangra, mint az összes zsomboly típusú barlangra a függőleges járatok jellemzők. Ez a legösszetettebb aknabarlang az Alsó-hegyen. Triász mészkőben párhuzamos hasadékok mentén alakult ki. Kialakulásában fontos szerepe volt a tektonikus előkészítésnek. Öt méternél nagyobb átmérőjű óriásaknái nagyon megközelítik, a Bejárati-akna el is éri a felszínt. Járatai nagyon elagyagosodtak.
Gömbüstök, borsókövek és változatos színű és alakú cseppkövek, például több négyzetméteres lefolyások, függőcseppkövek, heliktitek és cseppkőzászlók láthatók benne. Legismertebb képződménye a Mozdony, amely egy nagy méretű felborult cseppkő, amire fiatal állócseppkövek nőttek. Nincs lezárva, de az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság engedélye kell megtekintéséhez. Bejárásához kötéltechnikai eszközöket kell alkalmazni és fontos a jó erőnlét a benne közlekedéshez. Kötéltechnikai szempontból az egyik legnehezebben bejárható hazai barlang.
A 60 méter mélységű Bejárati-akna az alsó-hegyi zsombolyok bejárati aknáinak mélységi sorrendje alapján a harmadik legmélyebb bejárati akna. A zsombolyban lévő Drúz-akna, amely nyolc méter mélységtől 110 méter mélységig tart, tehát 102 méter mély, Magyarország majdnem legmélyebb egybefüggő aknájának számít, de a 45 méteren található Erkély nevű nagy párkány eléggé elkülöníti felső és alsó részét. A Drúz-akna kürtőnek is tekinthető, mert a hozzá vezető járatokból alulra és felülre is el lehet indulni a Drúz-aknában. A Drúz-aknát és a Drúz-kürtőt Lukács László becenevéről nevezték el.
Az Aggteleki-karszt nyolcadik leghosszabb barlangja, a Baradla-barlang, a Béke-barlang, a Szabadság-barlang, a Vass Imre-barlang, a Meteor-barlang, a Kossuth-barlang és a Danca-barlang után. Bódvaszilas fokozottan védett 8 barlangja közül az egyik, a másik 7 az Almási-zsomboly, a Frank-barlang, a Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang, a Kopasz-vigasz-barlang, a Meteor-barlang, a Széki-zsomboly és a Vecsembükki-zsomboly.
A barlang első írott említése Scholtz Pál Kornél 1911. évi naplójában olvasható. 1911-ben próbálták bejárni a zsombolyt, de megfelelő technikai eszközök hiánya miatt ez nem sikerült. Ekkor méréssel próbálták megállapítani a mélységét, amely szerint 62 m mély. 1911 nyarán Strömpl Gábor is járt a barlangnál és az 1912. évi publikációjában azt írta róla, hogy kettős bejárata van. 1927-ben sikerült leereszkedni a bejárati aknájába a Budapesti Egyetemi Turista Egyesület négy tagjának, Kessler Hubertnek, Beliczay Andrásnak, Frank Jánosnak és Kiss Gyulának. Kessler Hubert irányította a bejárást. 63 m-es mélységet értek el és nem láttak esélyt további járatok felfedezésére.
Eugenio Boagan 1929-ben kiadott tanulmányában megjelent a barlang hosszmetszet térképe és alaprajz térképe. 1957-ben Beliczai István, Szikra László és Veres Sándor próbálta meg elérni a bejárati akna alját, de ez csak Beliczai Istvánnak sikerült. Majdnem baleset történt ekkor a kenderkötelek és a hágcsók elázása miatt.
Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van az Aggteleki-karszton, Bódvaszilason található barlang Szabó-pallagi-zsomboly néven. Az 1977. évi Karszt és Barlang angol nyelvű különszámában megjelent, The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975) című közleményből megtudható, hogy az Aggteleki-karszton fekvő, 76 m mély Szabó-pallag Shaft 1975. december 31-én Magyarország 27. legmélyebb barlangja. A 26. legmélyebb barlang (Csipkés-zsomboly) szintén 76 m mély. Az 1977. december 31-i állapot szerint (MKBT Meghívó 1978. május) az Aggteleki-karszton lévő és 75,6 m mély Szabó-pallagi-zsomboly az ország 30. legmélyebb barlangja. Az 1977. évi Karszt és Barlangban megjelent összeállítás alapján, 1977. december 31-én Magyarország 9. legmélyebb barlangja az Aggteleki-karszton elhelyezkedő, 1977. december 31-én 130 m mély, 1976-ban 75,6 m mély, 1975-ben pedig 76,5 m mély Szabó-pallagi-zsomboly. A 8. legmélyebb barlang (Bányász-barlang) szintén 130 m mély. Ez az összeállítás naprakészebb az 1978. májusi MKBT Meghívóban publikált listánál.
1978-ban Lukács László a bejárati akna 30 m-es mélységében megtalálta az Ablakot és jelezte a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulatnak, hogy a barlang mélysége már nem 76 m, hanem 130 m. Ennek publikálását azonban megakadályozta halála és helyette Kordos László közölte nyomtatásban az új mélységi adatot. Az MKBT Meghívó 1978. júniusi számában az lett publikálva, hogy az 1978. májusi MKBT Meghívóban napvilágot látott Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai című felsorolásból kimaradt, Aggteleki-karszton lévő Szabó-pallagi-zsomboly mélysége Lukács László szerint 130 m.
Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy a Szabó-pallagi-zsombolynak lejjebb van a bejárata, mint a Vecsembükki-zsombolynak. A Szabó-pallagi-zsombolyról az 1970-es években derült ki, hogy valójában egy párhuzamos hasadékok mentén keletkezett aknarendszer. A barlang 120 m mély, az aknák összhossza pedig meghaladja a 600 m-t. A publikációban lévő 1. ábrán (Magyarország térkép) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Szabó-pallag Shaft a barlang neve. Az angol nyelvű tanulmányhoz mellékelve megjelent egy olyan lista, amelyben Magyarország leghosszabb, és egy olyan lista, amelyben Magyarország legmélyebb barlangjai vannak felsorolva. A két felsorolás szerint az Aggteleki-karszton fekvő, 628 m hosszú és 120 m mély Szabó-pallagi-zsomboly (Szabó-pallag Shaft) 1988-ban Magyarország 33. leghosszabb és 14. legmélyebb barlangja. (1977-ben a barlang 130 m mély volt.)
1989–1990 telén sok csoport részvételével kutatótábort tartott a BEAC Barlangkutató Csoport a barlang további részeinek feltárása miatt. 1990-ben a BEAC Barlangkutató Csoportnak volt kutatási engedélye a barlang kutatásához. 1991-ben a BEAC tagjai mérték fel a barlangot, majd Nyerges Attila a felmérés alapján megszerkesztette a barlang térláttatós térképét. 1991-ben elérte a barlang becsült mélysége a 151 m-t és hossza kb. 850 m volt. Ezzel a mélységgel Magyarország 8. legmélyebb barlangjává vált. Néhány tanulmányban az szerepel (BEAC 1992, Elekes, Nyerges, Nyerges, Rose 1992 és Nyerges 2003), hogy ezzel a hosszal az Alsó-hegy leghosszabb barlangja lett, de a Meteor-barlang 1963-ban már 1 km hosszú volt.
Az 1992. évi barlangnapi kiadványban megjelent a barlang hosszmetszet árnyéktérképe, 4 részének alaprajz térképe, a barlang hasadékirány-diagramja, végponti részének hossz-szelvény térképvázlata és egy keresztmetszeteket és fontos átjárókat tartalmazó térkép. Ezeket a térképeket a BEAC barlangkutatói rajzolták. Az 1992. évi Karszt és Barlangban publikált és az Alsó-hegy magyarországi részének töbreit, zsombolyait és beszakadásait bemutató ábrán látható a barlang földrajzi elhelyezkedése.
Az 1992-ben kiadott, Alsó-hegyi zsombolyatlasz című könyvben, az Alsó-hegy fennsíkjának magyarországi oldalát bemutató egyik térképen megfigyelhető a barlang földrajzi elhelyezkedése. A kiadványban megjelentek a barlang 1929-ben közölt térképei, 1968-ban szerkesztett térképei és az 1991-ben rajzolt térláttatós térképe. Több adattal együtt fel van tüntetve 16 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal. Az 1993. március–áprilisi MKBT Műsorfüzetben megjelent, hogy a KTM Természetvédelmi Hivatal egy plakátsorozat megjelenését tervezte, amelyen a magyarországi fokozottan védett barlangok szerepelnek, és ehhez diákat keresett. Előkészítés alatt állnak az Aggteleki-karszt fokozottan védett barlangjairól és a közeljövőben fokozottan védett barlangjairól készült plakátok, köztük a Szabó-pallagi-zsombolyt ábrázoló is. Ez a barlang is csillaggal lett megjelölve, amely azt jelenti, hogy leginkább erről a barlangról keres fényképet.
A 2003-ban napvilágot látott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben található barlangismertetés szerint 495 m tengerszint feletti magasságban nyílik, 950 m hosszú, 151 m függőleges kiterjedésű és 41×34 m vízszintes kiterjedésű. A könyvben lévő, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5452-3 barlangkataszteri számú Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország 30. leghosszabb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 950 m hosszú barlang 1977-ben 110 m és 1987-ben 628 m hosszú volt. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint az Aggteleki-karszton lévő és 5452-3 barlangkataszteri számú Szabó-pallagi-zsomboly Magyarország 9. legmélyebb barlangja 2002-ben. A 2002-ben 151 m mély barlang 1977-ben 130 m és 1987-ben 120 m mély volt.
A 2005-ben megjelent, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Szabó-pallagi-zsomboly az Aggteleki-karszton található és fokozottan védett természeti érték. Leggyakrabban csak Baglyok szakadékának nevezik. Az Alsó-hegy Szilasi-fennsíkján, nagy töbör oldalában, 495 m tengerszint feletti magasságban van a bejárata. Mélységét csak méréssel próbálták megállapítani 1911-ben. Első, 1927. évi bejárói a BETE kutatói voltak, akiket Kessler Hubert irányított. 950 m hosszú és 151 m mély az 1970-es években újrainduló, és jelenleg is tartó feltáró kutatás eredményeként. A párhuzamos hasadékok mentén keletkezett, korróziós formákkal tagolt, cseppkövekkel díszített aknarendszer triász mészkőben jött létre. Engedély, kötéltechnikai eszköz használata és jó erőnlét kell megtekintéséhez. A BEAC Barlangkutató Csoport egyik legjelentősebb eredménye a Szabó-pallagi-zsomboly (kürtők, aknák). Lukács László szócikkében meg van említve, hogy Lukács László sok barlangban végzett eredményes feltáró munkát, melyek közül kiemelkedik pl. a Szabó-pallagi-zsomboly új szakaszának felderítése.
Balázs Dénes összeáll.: Összefoglaló beszámoló az Élelmezésügyi Minisztérium és a Kinizsi Természetbarát Liga barlangkutató csoportjának 1957. augusztusi vecsembükki barlangkutató expedíciójáról. Kézirat, 1957. 5., 6., 16–17., 41. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Balázs Dénes: A Mészégető zsomboly átkutatása. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1958. január–június. 10. old.
BEAC: XXXVI. Vándorgyűlés. A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat kiadványa, Aggtelek, 1992. (A BEAC barlangkutató csoport története című fejezet 3., 4. oldala, Az Alsó-hegyi karsztterület néhány általános jellemzője – „Bevezetés a Baglyok-szakadékába” című fejezet 1., 2., 3–4. oldala és két oldal ábra, A Baglyok-szakadéka (Szabó-pallagi-zsomboly) kutatásának története című fejezet, A térképezési munkák áttekintése című fejezet, A Baglyok-szakadéka túraútvonalainak bejárási útmutatója című fejezet.)
Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 208. old.
Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 16. old.
Boldogh Sándor: The bat fauna of the Aggtelek National Park and its surroundings (Hungary). Vespertilio, 2006. (9–10. évf.) 36., 40., 41., 42., 50. old.
Boldogh Sándor: Földalatti denevérszállások az Aggteleki-karszt és a Galyaság területén. ANP füzetek, 2007. 3. sz. 180–181. old.
Börcsök Péter – Elekes Balázs – Németh Tamás – Nyerges Attila: A BEAC Barlangkutató Csoport 1997. évi jelentése. Melléklet. Kézirat, 1997. Egy számozatlan oldalon. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Buczkó Emmi: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt- és Barlangkutató, 1961. 2. félév. 93. old.
Dénes György: Előzetes jelentés a Vörös Meteor Barlangkutató Szakosztály és az általa patronált kutatócsoportok 1961. évi expedíciójáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1961. szeptember. 3. old.
Dénes György: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt és Barlang, 1968. 1–2. félév. 26. old.
Egri Csaba: Ereszkedés a Baglyok szakadékában. Karszt és Barlang, 1995–1996. 72. oldal és egy fénykép a hátsó borító külső oldalán
Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. ISBN 963-9358-96-7
Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 15. old. ISBN 963-9358-96-7
Elekes Balázs – Nyerges Attila – Nyerges Miklós – Rose György: A Szabó-pallagi-zsomboly (Baglyok Szakadéka) kutatásának újabb eredményei. Karszt és Barlang, 1992. 1–2. félév. 3–8. old. (HTML)
Ézsiás György szerk.: TUNGSRAM SC Természetbarát Szakosztály Troglonauta Barlangkutató Csoport jelentése 1993-ban végzett munkájáról. Kézirat. 1994. január. 131–132. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64206. old.
Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
Fleck Nóra – Csépe-Muladi Beáta – Köblös Gabriella – Kosztra Barbara: 61. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2017. május–június. 3. old.
Gazdag László: Figyelem! MKBT Műsorfüzet, 1990. szeptember–október. 15. old.
Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6368. old.
Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 198. old.
Gruber Péter – Fleck Nóra: Barlangnapok. Karszt és Barlang, 2002–2003. 67. old.
Gruber Péter: Beszámoló a XLVI. Barlangnapról. MKBT Tájékoztató, 2002. szeptember–október. 4–5. old.
Gruber Péter: Beszámoló az 50. barlangnapról. Karszt és Barlang, 2006. 1–2. félév. 68. old.
Gruber Péter: Beszámoló az 50. barlangnapról. MKBT Tájékoztató, 2006. szeptember–október. 5. old.
Horváth János – Máté József: Ferencvárosi Természetbarát S.K. Barlangkutató Szakosztályának jelentése az 1975. évi működésről. MKBT Beszámoló, 1975 második félév. 107. old.
Jakucs László: Aggtelek és vidéke útikalauz. Budapest, Sport, 1957. 143., 233., 310. old.
Jakucs László: Aggtelek és környéke. Budapest, Sport, 1961. (Második, átdolgozott és bővített kiadás.) 332., 351. old.
Jakucs László szerk.: Aggteleki-karsztvidék. Útikalauz. Budapest, Sport, 1975. 257. old. (Az Aggteleki-karsztvidék kisebb barlangjai, zsombolyai és felszíni karsztjelenségei című fejezetet Dénes György írta.)
Juhász Márton – Takácsné Bolner Katalin: Barlangkutató csoportjaink életéből. Karszt és Barlang, 1991. 1–2. félév. 93., 94. old.
Kadić Ottokár: A Kárpáti medence barlangjai. 2. rész. Kézirat. Budapest, 1952. 512. oldal
Kessler Hubert: A Vecsembükki és az Almási zsombolyok első bemászása. Turistaság és Alpinizmus, 1927. július–augusztus. (17. évf. 7–8. sz.) 123–127. old.
Koleszár Krisztián: Alsó-hegyi zsombolyos tanösvény. Kirándulásvezető füzet. Második, módosított, átdolgozott kiadás. HOLOCÉN Természetvédelmi Egyesület, Bódvaszilasért Baráti Kör, 2004–2005. 4., 22., 23. old. ISBN 963-219-995-2
Kordos László: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai 1975. december 31. és 1977. december 31. között. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 48., 50., 54. old.
Kordos László: The longest and deepest caves of Hungary (December 31, 1975). Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 66. old.
Kordos László: Magyarország legmélyebb és leghosszabb barlangjai. MKBT Meghívó, 1978. május. 18. old.
Kordos László: Helyesbítés. MKBT Meghívó, 1978. június. 18. old.
Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 132–133., 276., 283. old.
Kósa Attila: Beszámoló a Vörös Meteor Barlangkutató Csoport 1963. évi alsóhegyi zsombolykutató expedíciójáról. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 2–3. füz. 46. old.
Kósa Attila: A zsombolyképződés kérdéseiről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 5–6. füz. 90., 91., 93. old.
Kósa Attila: Az Alsó-hegy legmélyebb zsombolyai. Karszt és Barlang, 1966. 2. félév. 68. old.
Kósa Attila: Újabb adatok az Alsó-hegy zsombolyainak megismeréséhez. Karszt és Barlang, 1968. 1–2. félév. 17., 18. old.
Kósa Attila: Mészkőhegyeink természetalkotta aknái, a zsombolyok. Élet és Tudomány, 1974. január 4. (29. évf. 1. sz.) 24., 27. old.
Kósa Attila: Alsó-hegyi Zsomboly-atlasz. MKBT Műsorfüzet, 1988. július–szeptember. 4. old.
Kósa Attila: Alsó-hegyi zsombolyatlasz. Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat, 1992. 18., 22., 24., 81–82. old.
Kósa Attila: Nyolcvan év az Alsó-hegyen (Még egy szó a zsombolyokról). Karszt és Barlang, 1992. 1–2. félév. 11., 12., 13. old.
KTM-TvH Barlangtani Intézet: Felhívás. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 13. old.
Leél-Őssy Szabolcs: Beszámoló a magyarországi elő- és utókirándulásokról. MKBT Tájékoztató, 2013. szeptember–október. 9. old.
Lukács László: Észrevételek a bódvaszilasi barlangnap technikai megrendezésével kapcsolatban. MKBT Műsorfüzet, 1983. január–február. 7. old.
MAFC: XV. Lakatos Kupa, Alsó-hegy, 2008. szeptember 27. 2., 4., 6–7. old.
MAFC Barlangkutató Csoport: VIII. Lakatos kupa. MKBT Tájékoztató, 2001. szeptember–október. 4. old.
Meteor TTE Baradla Barlangkutató Csoport: 50. Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2006. március–április. 6. old.
Móga János: A tornai Alsó-hegy felszínalaktani vizsgálatának új eredményei. Karszt és Barlang, 1998–1999. 99. old.
Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2337. old.
Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 42., 288., 406. old.
Nyerges Attila: Térképezés. In: A BEAC Barlangkutató Csoport 1991. évi jelentése. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Barlangtúrák a szomszédos országokban. MKBT Műsorfüzet, 1993. március–április. 8. old.
Nyerges Attila: Az Alsó-hegy zsombolyainak felszín alatti morfológiája. Kézirat (szakdolgozat), 1997. április. 11., 12., 14., 16., 17., 18., 19., 21., 22., 24., 25., 29., 30., 31., 32., 34., 35., 36., 38., 39., 40., 44. oldalak és egy oldal térképmelléklet (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Nyerges Attila: Az Aggteleki-karszt zsombolyai. Karsztfejlődés, 2001. (6. köt.) 266., 269–270. old.
Nyerges Attila: Zsozsóka-zsomboly nyilvántartólap. Kézirat. 2001. június 16. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Nyerges Attila: Szabó-pallagi-zsomboly. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 76–80. old. ISBN 963-9358-96-7
Nyerges Miklós: A MAFC Barlangkutató Csoport 1994. december 27. és... MKBT Műsorfüzet, 1995. március–április. 7. old.
Nyerges Miklós: VI. Lakatos Kupa. MKBT Tájékoztató, 2000. január–február. 8. old.
Nyerges Miklós: IX. Lakatos kupa – Alsó-hegy. 2002. MKBT Tájékoztató, 2002. november–december. 17. old.
Papp László: Olaszország barlangjai. Turisták Lapja, 1934. február. (46. évf. 2. sz.) 59. old.
Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 212. old.
Rajczy Miklós: A BEAC Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. Kézirat. 1981 körül. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Rajczy Miklós: A BEAC Barlangkutató Csoport 1981. évi jelentése. MKBT Beszámoló, 1981. 68. old.
Rónai Miklós: Az alsóhegyi zsombolyok kutatásának történetéről. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1965. 5–6. füz. 84. old.
Strömpl Gábor: Előzetes jelentés az 1911. év nyarán az abauj-gömöri barlangvidéken végzett barlang kutatásokról. Földtani Közlöny, 1912. (42. köt.) 4. füz. 328. old. (Német nyelven 353. old.)
Strömpl Gábor: A gömör-tornai karszt csonkamagyarországi barlangjai. Barlangkutatás, 1922–1925. (10–13. köt.) 1–4. füz. 55. old.
Szenthe István: Sikeres feltáró eredmények a Vecsembükki-zsombolyban. Karszt és Barlang, 1970. 1. félév. 15. old.
Szervezők: MKBT XXXVI. Barlangnap. MKBT Műsorfüzet, 1992. május–június. 12. old.
Szervezők: Barlangnap. MKBT Tájékoztató, 2011. május–június. 5. old.
Takácsné Bolner Katalin: Magyarország leghosszabb és legmélyebb barlangjai az 1987. december 31-i állapot szerint. Karszt és Barlang, 1987. 1–2. félév. 54. old.
Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 18., 20., 29., 30. old.
Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 52., 53. old.
Taródi Péter: A Barlangi Mentőszolgálat 1983. június 24–26. között... MKBT Műsorfüzet, 1983. szeptember–október. 5. old.
Triász Barlangkutató Csoport, Király Gábor: Barlangnap. 1998. június 26–28. Aggtelek. MKBT Tájékoztató, 1998. május–június. 3. old.
Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3486. old.
Luděk Vlk et al: Atlas of Karst Phenomena at Dolný vrch / Alsó-hegy. Prága, 2019. 6., 7., 8., 53., 231–232., 233., 279., 355., 357. oldalak és a mellékelt térképen jelölve a helye
–: Magyarország legmélyebb barlangjai. Karszt és Barlang, 1962. 2. félév. 83. old.
–: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 20. old.
–: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 16. old.
–: A Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat XXVII. Országos Vándorgyűlése. 1982. június 18–20. Bódvaszilas – Alsó-hegy. MKBT Műsorfüzet, 1982. május–június. 10. old.
–: Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság előzetes tájékoztatása szerint... MKBT Tájékoztató, 2001. május–június. 9. old.
–: XLVI. Barlangnap. 2002. július 12–14. MKBT Tájékoztató, 2002. május–június. 2. old.
–: XLVI. Barlangnap. 2002. július 12–14. Aggtelek MKBT Tájékoztató, 2002. július–augusztus. 3. old.
–: Játék-barlang leírás. Kézirat. (Szerzőnév és dátum nélkül.) (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
Bekey Imre Gábor: A Vecsembükki zsombolyok. Turista Közlöny, 1914. (21. évf.) 3. sz. 34–38. old.
Eugenio Boegan: Grotte dell'Ungheria. (Magyarország barlangjai.) Le Grotte d'Italia. 1929. 3. sz. 143–144. old.
Havliček, David – Vojiř, V.: Speleologický Prúzkum Dolného Vrchu. Slovensky Kras, 1984. 22. köt. 213–244. old.
Klingenfuss, B.: Bódvaszilas 1973. Höhlenpost, 1976. 11. évf. 33. sz. 4–14. old.
Kósa Attila: Közvetlen felszínalatti karsztos képződmények morfológiai és műszaki vonatkozású vizsgálata. Kézirat, 1969. Doktori disszertáció, Budapesti Műszaki Egyetem.
Kósa Attila: Az Alsó-hegy zsombolyai. Barlangnapi tájékoztató. MKBT és Tektonik, 1982.
Scholtz Pál Kornél: Beszámoló az 1911. évi június hó 10-13 közötti tett expedícióról a szilasi fennsíkon. Napló, kézirat. 1911.
Vojiř, V.: Zpráva o stavu speleologického prúzkumu Dolného Vrchu v Jihoslovenskémkrasu, okres Rožnava, k srpnu 1966. Geobuch, 1966. Speleologicky Klub Praha.
Vojiř, V.: Dolný Vrch, I. etapová zpráva o speleologickém prúzkumu. 1973. Speleologicky Klub Praha.
Nyerges Attila – Nyerges Miklós: Baglyok Szakadéka. A Tornai-Alsó-hegy barlangjainak bejárási útmutatója.
Almási-zsomboly ·  Bába-völgyi 1. sz. víznyelőbarlang ·  Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja ·  Bába-völgyi 3. sz. víznyelőbarlang ·  Bába-völgyi 4. sz. víznyelőbarlang ·  Babot-kúti 1. sz. inaktív forrásbarlang ·  Babot-kúti 2. sz. inaktív forrásbarlang ·  Babot-kúti-forrásbarlang ·  Banán-zsomboly ·  Baradla-barlang ·  Baradla Hosszú-Alsó-barlang ·  Baradla Rövid-Alsó-barlang ·  Baradla-tetői-zsomboly ·  Béke-barlang ·  Borsodi-zsomboly ·  Borz-barlang ·  Búbánat-zsomboly ·  Bújócska-barlang ·  Cickány-zsomboly ·  Csapás-tetői-barlang ·  Csempész-barlang ·  Csörgő-forrásbarlang ·  Danca-barlang ·  Darázs-lyuka ·  Egér-lyuk ·  Eger-zsomboly ·  Esztramosi Felső-táró 2. sz. ürege ·  Esztramosi Földvári Aladár-barlang ·  Favágó-zsomboly ·  Fazekas-zsomboly ·  Fenyves-zsomboly ·  Frank-barlang ·  Gőte-zsomboly ·  Hosszú-tetői-barlang ·  Iker-zsomboly ·  Imolai-ördöglyuk ·  Iskola-zsomboly ·  Játék-barlang ·  Jóbarát-zsomboly ·  Kalap-zsomboly ·  Káposztás-kerti 1. sz. barlang ·  Káposztás-kerti 3. sz. barlang ·  Karácsony-zsomboly ·  Keserű-barlang ·  Kifli-zsomboly ·  Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang ·  Kopasz-vigasz-barlang ·  Kossuth-barlang ·  Körte-zsomboly ·  Kuriszlánfői-zsomboly ·  Kuriszláni-beszakadás ·  Magas-tetői-barlang ·  Meteor-barlang ·  Moszkitós-zsomboly ·  Nádaskai-zsomboly ·  Nászút-barlang ·  Néti-lyuk ·  Nóra-lyuk ·  November 7-zsomboly ·  Pócsakői-víznyelő ·  Por-lyuk ·  Pötty-zsomboly ·  Rákóczi 1. sz. barlang ·  Rákóczi 2. sz. barlang ·  Rákóczi 3. sz. barlang ·  Rákóczi-oldaltáró barlangja ·  Rejtek-zsomboly ·  Rőt-kúti Dreher-zsomboly ·  Soltész-zsomboly ·  Szabadság-barlang ·  Szabó-pallagi-zsomboly ·  Szádvári-barlang ·  Szarvasól-barlang ·  Széki-zsomboly ·  A Szögligettől északra lévő bánya barlangja ·  Tektonik-zsomboly ·  Teresztenyei-forrásbarlang ·  Töbör-alji-hasadék ·  Töltényes-zsomboly ·  Tücsök-lyuk ·  Útmenti-zsomboly ·  Vass Imre-barlang ·  Vecsem árvízi forrásszáj ·  Vecsembükki-zsomboly ·  Vecsem-forrásbarlang ·  Zsozsóka-zsomboly
Aggteleki Nemzeti Park ·  Aggteleki-karszt ·  Gömör–Tornai-karszt
Sablon:Magyarország fokozottan védett barlangjai
Magyarország fokozottan védett barlangjai
Bába-völgyi 2. sz. víznyelő barlangja
Borókás-tebri 2. sz. víznyelőbarlang
Borókás-tebri 4. sz. víznyelőbarlang
Esztramosi Felső-táró 2. sz. ürege
Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang
Öreg-kői 1. sz. zsomboly
Rákóczi 1. sz. barlang
Rákóczi 2. sz. barlang
Rákóczi 3. sz. barlang
Upponyi 1. sz. kőfülke
Fokozottan védett barlangok voltak:
Öreg-kői 2. sz. zsomboly
Somssich-hegyi 2. sz. barlang
Bába-völgyi 3. sz. víznyelőbarlang
Bába-völgyi 4. sz. víznyelőbarlang
Kopaszgally-oldali 1. sz. víznyelő
Kopaszgally-oldali 2. sz. víznyelőbarlang
Sablon:Az Országos Kéktúra 24. szakasza
Az Országos Kéktúra Putnok és Bódvaszilas közötti (24.) szakasza
Putnok  ·  Szörnyű-völgyi-patak  ·  Magas-bérc-tanösvény  ·  Halastó  ·  Pálma-forrás  ·  Mohos földvár  ·  Keleméri Mohos-tavak Természetvédelmi Terület  ·  Szörnyű-völgy  ·  Kelemér  ·  Keleméri-patak  ·  Gömörszőlős  ·  Karu-fészke-tető  ·  Bors-völgy  ·  Zádorfalva  ·  Kis-kút  ·  Cseres-kút  ·  Cseres-völgy  ·  Nagy-Szőlő-tető  ·  Égés-tető  ·  Galyagos-hegy  ·  Kavicsos-hegy  ·  Trizsi sorompó, határ (Északi-Zöld)  ·  Bacsó-nyak  ·  Aggtelek  ·  Aggtelek, Baradla-barlang  ·  Mész-völgy  ·  Karu-völgy  ·  Magas-hegy  ·  Kaffka-rét  ·  Jósvafő, Baradla-barlang  ·  Kossuth-barlang  ·  Kuriszlán  ·  víznyelő  ·  kút  ·  Morvai-lápa  ·  Színi-sarok  ·  Szelcepuszta  ·  Patkós-völgy  ·  Puska-Pál-forrás  ·  Ménes-patak  ·  Mocsolya-patak  ·  Derenk (romközség)  ·  Vidomáj puszta  ·  Vár-kert  ·  Lakatos-forrás  ·  Bába-völgy  ·  Iskola-kert  ·  Szabó-pallagi-zsomboly  ·  Szabó-pallagi erdészház  ·  Meteor-barlang  ·  Nagy-vizes-töbör  ·  Pócsakői-víznyelő  ·  Barlangkutató-forrás  ·  Kónya  ·  Serház-kút  ·  Bódvaszilas  ·  OKT bekötő útszakasz  ·  Bódvaszilas vá.
Előző túraszakasz (23. Szarvaskő – Putnok)  ·  Következő túraszakasz (25. Bódvaszilas – Boldogkőváralja)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szabó-pallagi-zsomboly&oldid=25028383”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 18., 16:27
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.