fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu ms pl hu de en hu hu hu id hu hu cs fr hu sk hu hu en hu pl hu id en hu hu az hu it hu hu id hu en hu hu hu hu fr hu hu hu id hu en it hu hu hu de hu hu hu fr hu hu hu id hu hu en hu hbs_lat pl hu hu en fr hu hu cs hu pl hu hu fr hu id hu hu hu ru hu hu de de en ca hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu arz eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1948. november 27. (73 éves)
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Lakodalmas ház (Pécs), Bikafejes ház (Pécs), Villámsújtotta ház (Pécs), Szent Gellért téri díszkút és térarchitektúra (Budapest)
A Wikimédia Commons tartalmaz Dévényi Sándor témájú médiaállományokat.
Dévényi Sándor (Pécs, 1948. november 27. – [1]) a Nemzet Művésze címmel kitüntetett, Kossuth- és Ybl Miklós-díjas magyar építész, a pécsi organikusok körének meghatározó alakja, a Kós Károly Egyesülés alapító tagja.
Családja apai ágon horvát származású, anyai ágon tősgyökeres pécsi.[2] Anyai dédanyja és nagybátyja is a Zsolnay porcelángyár művésze volt. A pécsi újmecsekaljai gimnáziumban érettségizett, 1967-ben.[1] 1968–73 között a Budapesti Műszaki Egyetemen tanult, majd 1973–75 között az Iparterv fővárosi irodájában, majd 1975–80 között a Baranyatervnél dolgozott. 1980-tól műemlékvédelmi szakmérnök,[1] 1987-ig elsősorban Pécs történeti belvárosának rehabilitációjával foglalkozott. 1980–82 között elvégezte a MÉSZ Mesteriskoláját. 1988–90-ben a Pécsi Építész Iroda munkatársaként dolgozott, majd önálló tervezőirodát alapított, Dévényi és Társa néven. Állandó tervezőtársa Halas Iván.
Dévényi Sándor: Lakodalmas Ház, Pécs
Dévényi az ezerkilencszázhetvenes évek közepén került kapcsolatba a Csete György által irányított Pécs Csoporttal. Ebben az időszakban elsősorban kevésbé népszerű építészeti feladatokkal, térburkolatok tervezésével, és örökségvédelemmel foglalkozott. Különleges, a magyar építészetben kiemelkedő munkája a korai posztmodern alkotások közé sorolható Egyetemi Pinceklub (1976). Városképi szempontból meghatározó műve az Aradi Vértanúk útjának kialakítása, ahol Kistelegdi Istvánnal a korábban tervezett híd helyett a Kálvária-domb alatti alagúttal tudták megoldani a forgalom kiszolgálását. 1988-ban „Pécs belvárosában végzett építészeti tevékenységéért” Ybl Miklós-díjjal tüntették ki. Későbbi ilyen típusú munkái közül mindenképp említést érdemel a pécsi Jókai tér kialakítása (2000) és a budapesti Szent Gellért tér arculata a Forráskúttal (2003). 1992-ben részt vett a dél-dunántúli autópálya létrehozását megcélzó Dunántúl Autópálya Alapítvány létrehozásában.
Első lakóépületei a nyolcvanas években készültek el. Jellegzetes, a történeti építészetből és a közvetlen környezetből merített formakinccsel dolgozó, bátor színekkel és változatos anyaghasználattal kiképzett homlokzatai a magyar posztmodern építészet jellegzetes, egyedi, a humortól és az iróniától sem visszariadó irányvonalát mutatják. A nyolcvanas-kilencvenes években szívesen használt épületein kerámiát, gyakori alkotótársa volt Dobány Sándor keramikusművész. E korszakának legkiválóbb példái a Lakodalmas ház, a Római udvar, valamint 1985-ben az év lakóháza építészeti nívódíjjal elismert Villámsújtotta Ház. Ezt a díjat a következő évben István utca 5. házával is elnyerte, majd 1990-ben a pécsi Miklós u. 20. alatti épületével ismét. Kiemelkedő alkotása 1991-ből Magyarország első lakóparkjaként 2,1 hektáron létrejött Makár Tanya (Hotel Makár) szálloda és szabadidőközpont, melyet Laczkó Béla és Sebestyén Gyula mérnök barátai közreműködésével tervezett.
1989-ben a Kós Károly Egyesülés egyik alapítója,[1] többek közt Makovecz Imrével, akit mesterének tart. 1991-ben több munkáját is kiállították a Velencei Építészeti Biennálé magyar pavilonjában.[3] 1994-ben a Munkácsy Udvar épületéért Pro Architectura-díjat kapott. 1997-ben a Magyar Művészeti Akadémia tagjává választották.[4] 2002 és 2004 között önkormányzati képviselő volt Pécsett.
2004-ben Príma díjat kapott. Újabb munkái a kortárs szerves építészet jellegzetességeit mutatják; köztük a barcsi és marcali fürdőkomplexumokat, illetve a pécsi János utca két lakóházát. 2009 óta a Kós Károly Egyesülés igazgatója.
1976-84. „Tímárház”, Pécs, Felsőmalom u. 9. (Várostörténeti Múzeum)
1978-79. Hullámos teraszház, Pécs (munkatársak: Csaba Gyula, Lugosi Ágnes, Weiler Árpád)
1978-85. „Villámsújtotta Ház”, Pécs, Felsőmalom u. 2. [2]
1980-82. A Színház tér rendezése, Pécs
1982. Bányamúzeum, Pécs, Káptalan u. 3.
1982. „Lakótelepet Harapó Ház”, Pécs
1982-88. Akvárium-terrárium, Pécs, Munkácsy Mihály u. 31-33. (Kistelegdi Istvánnal)
1983. Műemléki lakóház rekonstrukciója, Pécs, Felsőmalom u. 11.
1982-83. „Bikafejes ház”, Pécs, Kazinczy u. 3.
1981-88. Kálvária-dombi alagút és Aradi Vértanúk útja, Pécs (útvonalterv)
1982-88. Akvárium-terrárium, Pécs, Munkácsy Mihály u. 31. (Kistelegdi Istvánnal)
1983-85. „Lakodalmas Ház”, Pécs, Hunyadi u. 2. [3]
1985-87. Műemléki lakóház rekonstrukciója, Pécs, Felsőmalom u. 16/1
1985-2003. Térarchitektúra, városfal-rekonstrukció, Kálvária utca – Ágoston tér, Pécs
1986. Lakóház, Pécs, István u. 5.
1987. Családi ház a Mecsek oldalában, Pécs
1987. A Dóm étterem belsőépítészete, Pécs
1988. Családi ház, Pécs-Málom
1989. Családi ház, Pécs-Báránytető
1991. Munkácsy Udvar, Pécs, Munkácsy Mihály u. 9. (munkatársak: Borza Endre, Lápossy Kristóf) [4]
1991. Római Udvar, Pécs, Teréz u. 11. – Jókai u. 13. [5]
1991. Bagolyvár Vendéglő, Pécs
1991-95. A Lágymányosi híd gyalogos feljáróinak terve, acélszerkezet arculata, Budapest
1991-2010. Dunántúl Autópálya (M65) koncepcióterve
1992-93. A Színház tér rendezése, Pécs
1993. Családi ház, Budapest
1993. Családi ház, Érd
1993. Hungária-irodaház, Pécs, Hungária u. 45.
1993-1998. Makár-tanya, Pécs, Középmakár dűlő 4. [6]
1994-96. Corvin Hotel, Budapest
1994-97. Családi ház, Pécs, Nyíl u. 18.
1995. Családi ház, Baja
1997. A Gellért Szálló részleges felújítása, Budapest
1999. Társasház, Pécs, János u. 8.
1999. Hotel Millennium, Pécs
1999-2009. Szent Mihály római katolikus templom, Kékesd
2000. A Jókai tér térburkolata és a Millenniumi Emlékmű, Pécs [7]
2000. Bagolyvár Panzió, Pécs
2000/2006. Strand és gyógyfürdő, Barcs
2000/2006. Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatósági épület, Drávaszentes
2002. Lakóház, Budapest, II. Szemlőhegy u. 34.
2002-2008. Fürdő és tanuszoda, Marcali
2003. Térburkolat és Forrásház, Budapest, Gellért tér
2003. Térarchitektúra, Budapest, Nagymező utca
2004. Társasház, Pécs, János u. 10.
2004. Társasház, Pécs, Megye u. 4.
2004. Családi ház, Pécs
2004. Gyimóthy-villa bővítése és felújítása, Nagyharsány
2005. Családi ház, Pécs
2006. Társasház üzletekkel, szórakozóhellyel (az Egyetemi Pinceklub bővítése), Pécs, Tímár u. – Rákóczi u. [8]
2007. Gyalogoshíd a Rinya felett, Barcs
2009-2011. Integrált Oktatási Intézmény, Sásd (a Marp Építészirodával) [9]
2010. A Kossuth tér térfelszínének rendezése, Pécs
2010-2011. Kulturális központ, Nyíregyháza (terv) [10] Archiválva 2011. augusztus 11-i dátummal a Wayback Machine-ben
Év Lakóháza díj (1986, 1987, 1990)[1]
Pro Architectura díj (1994)[1]
Pécs Város Millecentenáriumi díja (1996)[1]
Prima Primissima díj (2004)[1]
Pro Civitate díj (2012)
A Nemzet Művésze (2017)[5]
A Lakodalmas Ház részlete, Pécs
A Villámsújtotta Ház, Pécs
Teréz utcai lakóház homlokzatának részlete, Pécs
Lakóház a Rákóczi úton
Forrásház a budapesti Szent Gellért téren
Makár Tanya Sportcentrum, Pécs
↑ a b c d e f g h i Pécs lexikon  I. (A–M). Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs: Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft. 2010. 166. o. ISBN 978-963-06-7919-0
↑ Tizenkét kőmíves – mesterek a kortárs magyar építészetből. Dévényi Sándor. Csontos János és Csontos Györgyi filmsorozata, 2007. [1][halott link]
↑ Ld. Dvorszky Hedvig (szerk.): Architettura organica ungherese. Hungarian Organic Architecture. Magyar organikus építészet. Katalógus a Velencei Építészeti Biennále magyar pavilonjának kiállításához. 2., javított kiadás. Kós Károly Alapítvány, Kaposvár, 1992. 28. o.
↑ Adatlapja a Magyar Művészeti Akadémia honlapján
↑ Kiss Anna, Csukás István és Dévényi Sándor lettek a Nemzet Művészei origo.hu - 2017. november 3.
A Wikimédia Commons tartalmaz Dévényi Sándor témájú médiaállományokat.
Dévényi Sándor; interjúk Szegő György, Pálinkás György, Pécsi Györgyi; Kijárat, Bp., 1997 (Vallomások... architectura sorozat)
Gerle János (szerk.): Tízéves a Kós Károly Egyesülés. Kós Károly Alapítvány, Budapest, 1999
Horváth András – Szilágyi Domokos – Máté János – Sziklai Judit (szerk.): 12 év – Dél-Dunántúl építészete a 21. század elején. A Dél-Dunántúli Építész Kamara által 2010 őszén rendezett kiállítás katalógusa. Pécs, 2010
Kortárs pécsi építészet 1980-1998. A Pécsi Galériában 1998. szeptember 1-27. között rendezett kiállítás katalógusa. Pécs, 1998
Schéry Gábor (szerk.): Évek, művek, alkotók. Ybl Miklós-díjasok és műveik 1953-1994. Építésügyi Tájékoztatási Központ, Budapest, 1995
Tizenkét kőmíves – mesterek a kortárs magyar építészetből. Dévényi Sándor. Csontos János és Csontos Györgyi filmsorozata, 2007 [11][halott link]
Plichta Adrien interjúja Dévényi Sándorral a Magyar Építész Kamara honlapján [12] Archiválva 2016. március 4-i dátummal a Wayback Machine-ben
Dévényi Sándor munkái a Magyar élő építészet adatbázisában: [13]
A Dévényi és Társa bemutatkotása a Kós Károly Egyesülése honlapján: [14] Archiválva 2021. március 16-i dátummal a Wayback Machine-ben
A Kós Károly Egyesülés honlapja: [15] Archiválva 2011. augusztus 9-i dátummal a Wayback Machine-ben
Kós Károly-emlékkonferencia. 2013. december 13.; szerk. Dévényi Sándor; MMA, Bp., 2014 (A Magyar Művészeti Akadémia konferenciafüzetei)
Élő műemlék. Rekonstrukció, de hogyan? 2018. szeptember 6-7.; szerk. Dévényi Sándor, Sulyok Miklós; MMA, Bp., 2019 (A Magyar Művészeti Akadémia konferenciafüzetei)
Dénes Eszter: Dévényi Sándor építészete; MMA, Bp., 2019
Sablon:A Nemzet Művésze díj
A Nemzet Művésze díj elhunyt díjazottjai
ISNI: 0000 0003 8284 6319
Pécs-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Dévényi_Sándor&oldid=25165558”
A Nemzet Művésze cím tulajdonosai
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 áprilisából
Fotó nélküli sablont tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 9., 12:48
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.