fr fr hu hu hu hu hu fr hu de hu hu hu hu hu ca fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en hu hu sv ca de en en de de hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en arz eo sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 19.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1956. július 7. (78 évesen)[1]
Réz Bálint, Myriam, René du Bois
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra.
A Wikimédia Commons tartalmaz Erdős Renée témájú médiaállományokat.
Felvidéki, sokgyermekes szegény magyar zsidó családban született Ehrenthal Lipót és Pollák Mina leányaként. Győrben nevelkedett, ahol atyja gazdálkodó volt. Erdős Renée pedagógiai pályára készült és huzamosabb ideig a budapesti hitközség Síp utcai iskolájában tanított. Budapesti iskolaévei után 1894-től 1897-ig[4] színésznőnek tanult a fővárosban, ám tanulmányait hamarosan megszakította. Tehetségére Eötvös Károly figyelt fél. Első verseivel A Hét költőjeként indult, s a női lélek merész ábrázolójaként mutatkozott be. Szenvedélyes lírájával a közfigyelmet csakhamar magára irányította. A kritika várakozásaival ellentétben, nem a tartózkodó leányi báj, hanem a nő szerelmi vágyának megéneklésével aratott sikert, s vívta ki a századforduló némely korifeusának haragját. Regényeit ifjú lányok csak titokban olvasták, s a közvélemény nemsokára mint a legerotikusabb magyar írónőt tartotta számon. Költészete Ady Endrére is hatást gyakorolt, akárcsak Bródy Sándorra, akinek évekig a szeretője volt. A családos – és csapodár – Bródyval való szakítása után egy olaszországi kolostorba vonult vissza, miután katolikus hitre tért. Ezt követően írásaira a misztikus erotikus atmoszféra volt jellemző. 1904-től Az Ujság bécsi, később római, majd firenzei tudósítójaként működött. 1905 és 1914 között élt Rómában. Vallásos tárgyú költeményei jelentek meg az első világháború kitörése előtt. 1913-ban feleségül ment Fülep Lajos művészettörténészhez, akitől két gyereke született, 1918-ban elváltak. 1926-ban Rómában házasságot kötött Erdős Artúrral. Erdős Renée volt az első nő a magyar irodalomban, aki meg tudott élni alkotómunkásságából. Legnagyobb sikerét a vatikáni pompát és római miliőt pazarul visszatükröztető Santerra bíboros (1922) c. regényével érte el. Életének utolsó esztendeiben Ifjúságunk címmel emlékiratait írta, amelyhez számos fényképet, levelet és más dokumentumot csatolt. A budapesti Erzsébet kórházban hunyt el szívizomelfajulás következtében.
1944-ig Rákoshegyen lakott. Egykori lakóháza, az Erdős Renée Ház ma kiállítóterem és helytörténeti gyűjteménynek ad otthont.
Versek c. 1902-ben megjelent kötetének borítója
Leányálmok; Hunnia Ny., Bp., 1899 (versek)
Az asszony meg a párja; Singer és Wolfner, Bp., 1904 (Modern magyar könyvtár)
Csodálatos mezőkön; Pallas, Bp., 1905
Új dalok. Kleopátra; Pallas, Bp., 1906
Norina. Regény, 1-2.; Légrády Testvérek, Bp., 1909 (Legjobb könyvek)
Jöttem hozzátok...; Franklin, Bp., 1909 (versek)
Aranyveder; Stephaneum Ny., Bp., 1910 (versek)
János tanítvány. Evangéliumi színjáték; Eke, Bp., 1911
Giovanni il Discepolo. Dramma (János tanítvány); olaszra ford. Paolo Emilio Pavolini; Carabba, Lanciano, 1911
Fioretti. Szent Ferenc legendái; ford. Erdős Renée; Élet Ny., Bp., 1911
Sibyllák könyve; Athenaeum, Bp., 1918 (versek)
Ősök és ivadékok (regény I-IV., 1920–1929)
Ősök és ivadékok. 1. r. Az új sarj; Athenaeum, Bp., 1915
Erdős Renée–Sík Sándor–Harsányi Lajos: Legendák; s.n., Győr, 1916 (Családi könyvtár)
Nyírfaerdő. Szanatóriumi jegyzetek; Révai, Bp., 192?
Antinous. Regény; Pantheon, Bp., 1920
Ősök és ivadékok. 2. r., Az élet királynője; Pallas, Bp., 1920
Egy perccel alkonyat előtt; Pallas, Bp., 1921 (versek)
Egy szerelmes nyár története. Regény; 2. kiad; Pantheon, Bp., 1922
Santerra bíboros. Regény; Athenaeum, Bp., 1922
Római levelek; Pallas, Bp., 1922
Alkotók; Fővárosi Ny., Bp., 1922
Ősök és ivadékok. 3. r., Berekesztett utak. Regény; Dick Manó, Bp., 1923
A nagy sikoly. Regény; Dick, Bp., 1923
Az assisibeli zsoldos; Dick, Bp., 1923
Borsóhercegnő. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1924
Római napló 1925, 1-2.; Dick, Bp., 1925
Teano Amaryll egyszerű élete. Regény; Dick Manó, Bp., 1925
Nyírfaerdő. Novellák; Révai, Bp., 1925 után (Erdős Renée összegyűjtött művei)
A herczeg. Regény; Dick, Bp., 1925
Egy szerelmes nyár története. Regény; az Antinous 3. kiad.; Dick, Bp., 1926 (Erdős Renée munkái)
Báró Herzfeld Clarissz. Regény; Athenaeum, Bp., 1926
Lavinia Tarsin házassága. Regény, 1-2.; Révai, Bp., 1927
Pándy György ifjúsága. Regény; Révai, Bp., 1928
Az indiai vendég; Révai, Bp., 1929
A meztelen táncos. Regény; Dick, Bp., 193?
Brüsszeli csipke. Regény, 1-2.; Révai, Bp., 1930
Ősök és ivadékok. 4. r., Ave Roma, 1-2.; Révai, Bp., 1931 (Erdős Renée összegyűjtött művei)
Versek; Révai, Bp., 1931
Ezüst bölcső. Regény; Révai, Bp., 1931
Emlékeim; Révai, Bp., 1931
Örök papok. Regény, 1-2. köt.; Révai, Bp., 1932
A csöndes kikötő. Regény; Révai, Bp., 1933
Hajnali hegedűszó. Regény; Athenaeum, Bp., 1933
Szentgyörgyvára. Regény; Révai, Bp., 1934
Réz Bálint: Abiság. Regény; Palladis, Bp., 1935 (Koszorús regények)
Az asszony, aki ölt. Regény; Révai, Bp., 1936
Réz Bálint: Sába királynője. Regény; Palladis, Bp., 1936 (Századik pengős regény)
Árgirus; Athenaeum, Bp., 1937
Timóthy-ház. Regény; Révai, Bp., 1938
Szemünk fénye. Regény; Nova, Bp., 1939
Édes Rosamunda; Központi Könyvkiadó, Bp., 1941
Réz Bálint: Lysias. Regény; Palladis, Bp., 1943
A csukott kert. Versek; Müller K., Bp., 1945
Gránátvirág. Regény; Müller Károly, Bp., 1945
Antinous. Egy szerelmes nyár története; sajtó alá rend., szerk. Czibere Györgyi; Garabonciás, Bp., 1990
Erdős Renée összegyűjtött versei; Fapadoskonyv.hu, Bp., 2010
A nagy sikoly; Szépmíves, Bp., 2016
Számos írás a Temesvári Hírlap 1927–1930 évfolyamaiban
↑ a b halotti anyakönyv
↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. június 19.)
↑ Halálesete bejegyezve a Bp. VII. ker. állami halotti akv. 1059/1956. folyószáma alatt.
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967.
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 236. o.  Online elérés
Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában
Szolnok Megyei Néplap, 1956. július 11., 4. old.
Erdős Renée az Írónők a hálón 1880-1945 oldalán
Sipos Balázs: A felszabadult sikoly (Mozgó Világ cikke Erdős Renée-ről)
Illés Endre kritikája Erdős Renée Brüsszeli csipke c. könyvéről (Nyugat 1930/20. szám)
Magyar Narancs (XVIII. évf. 45. szám) Elsüllyedt szerzők V.: Erotikus, katolikus (Erdős Renée, 1879–1956) Archiválva 2011. november 6-i dátummal a Wayback Machine-ben
Kádár Judit: „A legerotikusabb magyar írónő": Erdős Renée. Műhely, 1997. 5. szám, 43-47. o.
Kádár Judit: A „zseniális poétalány". Erdős Renée szubverzív lírájáról. In: Nő, tükör, írás. Értelmezések a 20. század első felének női irodalmáról, szerk. Varga Virág – Zsávolya Zoltán. Budapest, Ráció, 2009, 421-426. o. ISBN 978-963-9605-73-2
Menyhért Anna: Női irodalmi hagyomány. Erdős Renée, Nemes Nagy Ágnes, Czóbel Minka, Kosztolányiné Harmos Ilona, Lesznai Anna; Napvilág, Bp., 2013
Lázár Zsanett: Egy zseniális poétalány, cultura.hu, 2014. május 7.
Menyhért Anna: Egy szabad nő. Erdős Renée regényes élete; General Press, Bp., 2016
Hoványi Béla: Erdős Renée. Irodalmi tanulmány; Magyar Jövő Ny., Miskolc, 1927
Galantai Gyula: Beszélgetésem Stern Samuval. Találkozásom Erdős Renéevel. Audenciám Léderer Mór többszörös háztulajdonossal; Spatz Ny., Bp., 1936 (Szókimondó riport könyv)
ISNI: 0000 0000 7819 2832
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Erdős_Renée&oldid=24776539”
Katolikus vallásra tért személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
A 10.800/1944. M. E. számú rendeletben felsorolt szerzők
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 19., 10:52
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.