hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Fegyverek közt sem hallgatnak a Múzsák – a pályakezdő Bajor Gizi | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Bajor Gizi Pirandello Játék vagy Élet c. drámájában, 1933. (Forrás: Fortepan)
Fegyverek közt sem hallgatnak a Múzsák – a pályakezdő Bajor Gizi
Bajos Gizi, Hatvany Lajos, színház, szubjektív portré
1914 ősze rosszul indult a színházkedvelő közönség számára (is): a háborús helyzetre való tekintettel ideiglenesen felfüggesztették a Nemzeti Színház és az Operaház üzemeltetését, azaz az ország első színházában is „hallgattak a Múzsák”. A színházi „böjt” azonban csak részleges volt, hiszen a magánkézben lévő színházak, többek között a Vígszínház és a Király Színház folyamatosan játszottak a háborús évek alatt. Végül a Nemzeti sem tartotta sokáig zárva kapuit: 1915 januárjától ismét fogadták a nézőket. A közben eltelt négy hónapnak leginkább a zárva tartott állami színházak alkalmazottai itták meg a levét, akik – mivel nem játszottak és így jegybevételt sem produkáltak – csökkentett fizetést kaptak, néhányuk pedig egyáltalán nem részesült semmiféle juttatásban.  A kényszerszünet végének talán azok a fiatal színészek örültek a legjobban, akik 1914 tavaszán diplomáztak és szerződtek a Nemzetibe, de bizonyítási lehetőséghez a háború kitörése miatt nemigen jutottak. Közéjük tartozott a fiatal, 21 éves Bajor Gizi (1893–1951) is.
A frissen végzett színésznőre nem kis feladat várt. Először be kellett illeszkednie a Tóth Imre, majd 1915 júniusától az Ambrus Zoltán igazgatta társulatba. A legtöbbször naiva szerepkörben feltűnő Bajor Gizinek ez igazán jól sikerült, hiszen a Színházi Élet 1916 januárjában megjelenő egyik számában már ő volt a címlapon, és az újság egy egész oldalt szentelt a fiatal művésznőnek. A cikk névtelenségbe burkolózó írója már ekkor sem győzte Bajor Gizi talentumát és művészi kvalitásait dicsérni, de igazi sztárrá csak 1917-ben vált. Ekkor már nem csak szerepei, hanem magánélete is foglalkoztatta a közvéleményt.
Bajor (Beyer) Gizi sváb gyökerekkel bíró bányamérnök apjának és családjának (Bajor Gizinek két testvére volt) egy kávéház, a Kecskeméti utcában lévő Báthory biztosította a megélhetését. A fiatal lánynak udvarlói is bőven akadtak a kávéházi törzsközönség között, Vajda Ödön ügyvédjelöltet, későbbi vőlegényét is így ismerte meg a színésznő. Az eljegyzést 1913-ban tartották, tehát még az előtt, hogy Bajor Gizi sztárrá vált volna. A pletykáknak épp ezért kedvelt témája volt ez a „távoli jegyesség”, hiszen míg a színésznő a színpadon tündökölt, vőlegénye legfeljebb a lövészárkokban tehette ugyanezt. „Duci” – ahogy Ödönt becézték – 1916 őszén vonult be az orosz frontra, de már novemberben kórházba került, ahonnan csak 1917 júniusában tért vissza a frontra – majd egészen a háború végéig szolgált, előbb Dicsőszentmártonban egy tüzérségi felszerelési támaszponton, utóbb tartalékos hadnagyként a 131. tüzérezredben. A Színházi Élet egyik kedvelt rovata, az „Intimpista” időről időre azt pedzegette, hogy a házasságból nem lesz semmi, mert a vőlegény el akarja tiltani Bajor Gizit a színpadtól. Tény, hogy békeidőben a tisztes polgári foglalkozást űző és jó anyagi körülmények között élő Vajda Ödönnek ez akár meg is fordulhatott volna a fejében, de ezekben az időkben semmiképp. Vajda ugyan hazaküldte zsoldjának jelentős részét, de ezt részben a saját szüleinek támogatására, részben az ügyvéd lakásának lakbérére fordították, a menyasszonynak ebből semmi nem jutott. A „levelező jegyesség” csakhamar szerelmi háromszöggé bővült, mikor megjelent a színen báró Hatvany Lajos. A művelt, gazdag, komoly kapcsolatrendszerrel bíró Hatvany pályáján és magánéletében egyaránt támogatta Bajor Gizit, sőt, mikor annak nővére meghalt, a színésznő tátrai gyógykezelésének költségeit is finanszírozta – természetesen titokban. A báró és a színésznő közti viszonyról persze az egész város tudott, a Borsszem Jankó nem is állta meg, hogy „finoman” ne célozzon erre, mikor Molnár Ferenc új darabjáról írt: „És ez az öreg gróf, aki szerelmes a Bajor Gizibe [Hatvany és Bajor közt 13 év volt a korkülönbség – K.E.], ez is megvan valahol, csak nem tudta, hogy őtet meg fogják írni, mert akkor nem blamírozta volna magát ilyen nyilvánosan.”
A Kálvin tér 1907-ben.
Hatvany, amint Vajda hazatért a frontról, „látványosan” visszavonult, azonban a jegyesek kapcsolatán ez sem segített. Noha az esküvőt 1920-ban megtartották, a házaspár 1923-ban már külön élt, 1927-ben pedig elvált.
Vajda és Bajor Gizi levelezéséből tudható, hogy a színésznő a háborús években már szép gázsihoz jutott, 1917 szeptemberében például a Pacsirtaszó bemutatója után ezer koronát kapott. A rendszeres bevétel pedig jobban számított, mint korábban bármikor: a családi kávéház tönkrement, bezárták, Bajor Gizi fiútestvére, Rudolf, vőlegényéhez hasonlóan a fronton szolgált, így a színésznőre hárult, hogy eltartsa szüleit. Az ambíció és a háború okozta anyagi kényszer „szerencsésen” találkozott. A színésznő olyan sokszor lépett színpadra, hogy ez még az újságíróknak is feltűnt. Miért játszik annyit Bayor Gizi? – kérdezte a Pesti Napló újságírója 1917 októberében, a válasz azonban rendkívül egyszerű volt: azért, mert a színpadi szerzők egyszerűen rá írták a darabokat! A közönség pedig annyira a rabjává vált, hogy amikor 1918 telén a napilapok Bajor Gizi tüszős mandulagyulladásáról számoltak be, mindenkit megnyugtattak, hogy a színésznő a „gondos kezelés mellett teljesen fel fog gyógyulni”.
A későbbi Kossuth-díjas színésznő, mint láttuk, elemi erővel robbant be a Nemzeti színpadára – és a közönség tudatába. Kérdés, hogy sikeres pályája akkor is ilyen lendülettel indult volna-e, ha a háborús és a családi körülmények nem kényszerítik arra, hogy a lehető leghamarabb önálló, anyagilag független nővé váljon.
Bayor Gizi = Színházi Élet, 1916/2.
Borsszem Jankó, 1917. november 25.
Miért játszik annyit Bayor Gizi? = Pesti Napló, 1917. október 28.
Bajor Gizi beteg = Az Újság, 1918. január 3.
Csiszár Mirella: Sohse akar már ez a rongy háború befejeződni! A pályakezdő Bajor Gizi. In: Háborús hétköznapok. Budapest, 2016. 155–173.
Előző bejegyzés Állati eledel?Következő bejegyzés És eljön a földi paradicsom Budapestre is – egy sikeres rekvirálás története
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva