hu hu hu hu hu en hu hu hu de hu hu de hu hu de hu hu de hu hu de hu hu hu hu hu en en en en en hu cs hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu pl de hu de hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu es et hu hu hu hu hu hu ka hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en zh de hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu en pt de en nl sq en ru eo uk hu en tr en en hu hu hu en es pt hu fr hu hu hu en es hu hu hu hu en hu hu en cs en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en
Mi az a decentralizáció a blokkláncoknál? És miért hasznos? - Virtuális Cash
Kriptopénz Kriptotárca Fintech Blokklánc Lightning Bankkártya Biztonság
Mi az a kriptopénz? Hogyan működik? És milyen…
A mai modern bankrendszer működése
Bitcoin vásárlás és befektetés: hol és mikor érdemes…
A Coinmine One otthoni bányászatra termett
Újdonságok a Trezornál, Ázsia Bakkt-ja, Jönnek a bikák,…
Mi az a decentralizáció a blokkláncoknál? És miért hasznos?
Várható olvasási idő: 5 perc
Habár a blokklánc alapú rendszerek egyik alapvető tulajdonsága a decentralizáltság – és épp ez jelenti az egyik legfőbb vonzerejét -, mégis sokan nem tudják pontosan, hogy mit is jelent a blokklánc decentralizáció, miért akad kevés valóban decentralizált blokkláncból, és hogy a változó arányú centralizáltság ellenére milyen előnyei vannak a blokklánc használatának?
Induljunk ki abból, hogy minden rendszer vagy centralizált, azaz központosított, vagy decentralizált lehet. A centralizáció definíciója: egy tevékenység vagy szervezet irányítása egyetlen hatóság által, míg a decentralizáció: egy szervezet egységeinek mozgatása egy adminisztratív központ felől más pontok irányába. Ez azt jelenti, hogy ha valami centralizált, akkor van egy pont, ami érintett minden tevékenységben, míg ha decentralizált, akkor több pont végzi a munkát.
A centralizált rendszerekben minden adat egy központon keresztül áramlik át, ami gyakran egy magánszerver vagy hub. A decentralizált rendszerekben sok pont kapcsolódik össze, így az információk nem egyetlen központon haladnak át. Ezeket hívjuk peer-to-peer (P2P) hálózatnak. Ebből következik, hogy a centralizált rendszerekben nagyon könnyű nyomon követni és begyűjteni az információkat. A decentralizált rendszerek sokkal jobbak az adatvédelmet tekintve, hiszen a sok pont miatt az információk nem nyomon követhetők.
Decentralizált rendszerek mindig is léteztek, illetve a számítástechnikában is használták még a blokklánc előtt a decentralizált üzenetküldést, illetve fájlmegosztást. Így működnek például a torrentek, hiszen nem egy központi szerverről kerülnek letöltésre a fájlok, hanem más felhasználóktól, és egy fájl akkor tölthető le, ha legalább egy seed aktív és kapcsolódik az internethez.
2009-ben Satoshi Nakamoto előállt a bitcoin ötletével, ami egy peer to peer elektronikus pénzügyi rendszer blokkláncra építve, ami addig nem volt. Vitalik Buterin, az ethereum alapítója pedig blogjában a decentralizációról írva kifejtette, hogy az három nézőpontból definiálható: az egyik az architekturális, a másik a politikai és a harmadik a logikai. Az ezek alapján adódó kérdések:
Hány fizikailag létező számítógép található a hálózatban?
Hány entitás irányítja ezeket a számítógépeket?
Az adatstruktúra és az interfész egyedi struktúraként vagy rajként működik?
A blokklánc politikailag és architekturálisan decentralizált, ugyanakkor logikailag centralizáltnak tekinthető, mivel ha az egészet nézzük, akkor úgy működik, mint egyetlen számítógép.
A decentralizáció a blokkláncnál a gyakorlatban azt jelenti, hogy az adatbázis “el van osztva” több résztvevő között: vagyis mindegyiküknél megtalálható a blokklánc egy teljes másolata. Ez az adatbázis tartalmazza a pénzügyi tranzakciók teljes történetét, a felhasználói fiókok számát, és még néhány információt. Ezen kívül nincs semmi olyan adat, amit esetleg egyetlen szerveren tárolnának úgy, hogy mások nem férnek hozzá. Az adatok sok eszközön megtalálhatók, és folyamatosan zajlik a szinkronizáció.
Egy decentralizált kriptopénz rendszer akkor működik megfelelően, ha a blokkláncot tároló gépek kapcsolódnak az internethez. Egy gép persze nem elegendő egy tranzakció érvényesítéséhez, több résztvevőnek is vissza kell igazolnia a változásokat, azt feldolgozni, és elhelyezni a blokkláncon.
Miről lesz szó a cikkben? Tartalomjegyzék
Miért is jó a decentralizáció?
Milyen problémák lehetnek a blokkláncok decentralizáltságával a gyakorlatban?
Túl a maximális decentralizáltságon
Minimális decentralizáció, azaz centralizáció
Miért is jó a decentralizáció?
A decentralizált, elosztott adatbázis lényege a kriptopénzeknél az, hogy egy univerzális, független fizetési rendszer jön létre, melyen biztonságossá válik a tranzakciók végrehajtása. Miért biztonságos? Mert ha összehasonlítjuk mondjuk a hagyományos bankrendszer vagy az elektronikus fizetési rendszerek működésével, akkor azt látjuk, hogy azok mindegyikének megvan a maga saját irányítóközpontja, ahol láthatók az információk mindenről.
Emellett biztonságosabb is, hiszen az elosztott megoldás esetében – és a fájlok folyamatos szinkronizálásának köszönhetően – elérhető, hogy a blokklánc védett legyen a törlésekkel, változtatásokkal vagy bármilyen feltörési kísérlettel szemben.
A blokklánc összefüggő blokkok sorából áll, melyekben a hálózaton megtalálható valamennyi adat tárolva van. Habár elméletileg megváltoztatható egy blokk és újrairányítható minden elküldött kriptopénz, azonban a gyakorlatban ez nem megvalósítható, mivel minden blokklánc blokkot több csomópont is ellenőriz, így ha valaki módosít egy blokkot, akkor azt a rendszer visszautasítja, hiszen a többi csomópontnál más az adat. Emellett persze nem törölhető információ sem a blokkláncokról, hiszen sok-sok számítógép tárolja róla az információkat.
A többszörös blokkláncadat-duplikáció tehát megakadályozza, hogy a hackerek megváltoztassanak, kicseréljenek bármit is annak érdekében, hogy elérjék valakinek a pénzét, esetleg módosítsák egy tranzakció végső címzettjét.
Milyen problémák lehetnek a blokkláncok decentralizáltságával a gyakorlatban?
Ugyanakkor a blokklánc sem tökéletes. Ha például veszünk négy számítógépet, melyek csomópontként működtetnek egy blokkláncot, az még nem garancia a problémamentességre, mivel mindegyik gépnek lehet azonos hibája. Leginkább azért, mert mindegyik ugyanazt a kliensszoftvert futtatja, és ha abban bug van, akkor az az egész rendszert érinti. Itt tehát kérdésként merül fel, hogy architekturálisan valóban decentralizált-e a rendszer?
Olvass mást is ->  Mi az a Bitcoin? Hogyan működik? És mire használhatod?
De ha egy blokklánc a proof of work konszenzusmechanizmust használja, és a bányászok többsége egyetlen országból érkezik, és annak az országnak a kormánya mondjuk államosítja és irányítása alá vonja az összes bányát, akkor ebben az esetben bekövetkezik a blokklánc politikai centralizációja. Sőt, az is problémát okozhat, ha a bányászati gépek nagyobb részét egyetlen cég gyártja.
De ugyanez megtörténhet a proof of stake konszenzusmechanizmus esetében is, ha mondjuk az érmék több mint 70 százalékát egyetlen tőzsdén tartják. Ekkor is veszélybe kerül a politikai decentralizáltság.
Túl a maximális decentralizáltságon
Amit korábban felvázoltunk, az a maximális decentralizációra érvényes, vagyis a decentralizált, elosztott, engedélymentes blokkláncra. Ugyanakkor a Cryptoasset Taxonomy Report szerint a kriptopénzeknek mindössze 16 százaléka teljesen decentralizált.
A gyakorlatban a blokkláncra épülő rendszerek többé-kevésbé centralizáltak, vagyis megjelennek egyrészt a korlátozott hozzáférésű félig decentralizált megoldások, másrészt minimális mértékű decentralizáció, azaz maga a centralizáció.
Az olyan érmék, melyek elsődlegesen fizetőeszközként használatosak – mint például a bitcoin, a litecoin vagy a stellar – a leginkább decentralizált megoldások közé tartoznak, ugyanakkor a bitcoin sem teljesen decentralizált, mivel a bányászgépek legnagyobb része kínai. De ha megnézed például az ethereumot, akkor is azt látod, hogy bár decentralizált felépítése van, mégis van egy vezetősége, sőt egy vezetője is, Vitalik Buterin. De ha például a ripple-re gondolunk, akkor az alapítók tulajdonában lévő átjárók rendszerével találkozunk. De mi a célja ennek a centralizáltságnak egy decentralizált rendszerben?
A decentralizációra nem létezik szabvány, és a kriptopénz közösségek nem értenek egyet abban, hogy melyik projekt, mennyire decentralizált valójában. Itt vannak például a decentralizált tőzsdék (DEX). Míg a normál tőzsdei platformok közvetítőként működnek a felhasználók közötti hatékony kereskedésnél, a DEX ezt a közvetítést megszünteti azzal, hogy összekapcsolja a vevőket és az eladókat.
Ez a megoldás szélesebb hozzáférést enged a felhasználók számára a pénzeik kezeléséhez, és a KYC követelmények nélkül is biztosítja a megfelelő megbízhatóságot. Ugyanakkor azok a decentralizált tőzsdék, melyek így működnek, gyakran hiányosságokkal küszködnek a felhasználói élményt, a sebességet és a költségeket tekintve.
Olvass mást is ->  A Trezor One hardveres kriptotárca ehavi nyertese
A leggyakoribb probléma egyébként a biztonsági kockázat. Amennyiben ezt megpróbálják megoldani, akkor már szükségük lesz a KYC-re és az eszközök korlátozott megjelenítésére. Ekkor pedig megjelennek azok, akik szerint az adott DEX már nem is decentralizált.
Pedig, ha azt szeretnének, hogy növekedjen a kripto-iparág, akkor a projekteknek fel kell készülnie arra, hogy valamiféle egyensúlyt alakítsanak ki a centralizáció és decentralizáció között. Száz százalékos decentralizáció pedig nem nagyon létezik, mindig van valamilyen kompromisszum annak érdekében, hogy egy jobban működő és skálázható projekt vagy platform jöjjön létre.
A centralizált tőzsdéknek olyan szolgáltatásaik vannak, melyek miatt sokan ezeket szeretik használni, ezért az olyan kriptotőzsdék, mint a Coinbase vagy a Kraken gondoskodnak a felhasználói támogatásról.
Minimális decentralizáció, azaz centralizáció
Végül pedig, ha egy olyan blokkláncot veszünk, ahol egyetlen tulajdonos kezében vannak a csomópontok különböző helyeken, akkor ott minimális decentralizációról beszélhetünk. Ennek ellenére még ebben az esetben is van értelme a blokkláncnak. A hagyományos adatbázisoktól eltérően itt is működik az adatbázis integritásának ellenőrzése, az adatok szinkronizálása és másolatok készítése valós időben, a teljes tranzakciós történet ellenőrzése menet közben, és az egyetlen meghibásodási pont kiküszöbölése.
Erre lehet példa egy digitális tulajdonjogi platform, mely egy olyan értéknyilvántartási rendszer, aminél teljes bizalomra van szükség a működtető szervezet irányában. A tulajdonos megoszthatja az ellenőrzési jogot több csomópont között, melyek megerősíthetik a változásokat, és ha valami hiba beütne, akkor azt a csomópontok jelzik. Emellett a végállapotú adatok is hatékonyan szinkronizálhatók szerverek között és a mentések is valós időben zajlanak. Ezáltal a rendszer ellenáll a hibáknak. És mivel a tranzakciók tartalmaznak egy időbélyeget, így nincs probléma a megrendelés megerősítéssel.
Látható tehát, hogy a decentralizáltságot tekintve többféle megoldásról is beszélhetünk. Ráadásul a decentralizáltság fokától függetlenül a felhasználói bizalom változó mértékű lehet. Mindamellett az kijelenthető, hogy egy blokklánc akkor használja ki maximálisan lényegi adottságát, ha magas szintű a decentralizáció. Ugyanakkor a centralizáltságnak is vannak előnyei, mindemellett, hogy magas centralizáltság mellett is hasznos lehet a blokklánc használata.
A Coinmine One otthoni bányászatra termett
Crypto.com kártyák és a tőzsdéje
Többen dolgozunk az oldal tartalmának összeállításán, az eszközök, rendszerek tesztelésén. Bízunk benne, hogy a munkánkon keresztül sikerül felcsipegetni információkat a kripto területéről!
A témához kapcsolódó bejegyzések
BC Vault One – egy nem determinisztikus tárca
Mi a különbség a DApp, iDApp és a DAO között?
Bitcoin vásárlás lépésről lépésre
Ha még mindig nem tudod, hogyan lépj be a kripto világába, akkor ideje elolvasnod az erről szóló tartalmunkat!
BITCOIN VÁSÁRLÁS lépésről lépésre
Rendelj CoolWallet S kriptotárcát
A CoolWallet S kriptotárcát jó szívvel ajánljuk, ha még nincs kriptotárcád!
Teszteltük, írtunk róla! Olvasd el!
A hivatkozás affiliate linket tartalmaz!
Mi a Bitpandát ajánljuk!
Ha szeretnél belecsapni a kripto világába, mi a Bitpanda kriptotőzsdét ajánljuk!
A hivatkozás affiliate linket tartalmaz!
Wirex – kripto bankkártya
Ha már van kriptopénzed és a tárolás mellett használni is szeretnéd, akkor a legjobb választás a Wirex!
A hivatkozás affiliate linket tartalmaz!
A Wirex kártyáról írtunk korábban a blogban, olvasd el most!
CoolWallet S hardveres kriptotárca 30 096 Ft
BC-Vault hardveres kriptotárca 53 920 Ft
Cryptosteel Capsule mnemonic tároló 27 000 Ft
D'Cent biometrikus kriptotárca 33 136 Ft
Értékelés: 5.00 / 5
Online tanácsadás Bitcoin vásárláshoz 25 000 Ft
SecuX W20 hardveres kriptotárca 41 540 Ft
Ledger Nano X hardveres kriptotárca 38 399 Ft
Ellipal Titan hardveres kriptotárca 54 420 Ft
Blockchain mentorálás 13 000 Ft
Bitcoin vásárlás és befektetés: hol és mikor érdemes kriptopénzbe fektetned?
Mi az a Bitcoin-bányászat? És hogyan lehet belevágni?
Már rendelhető a Binance VISA kártyája
Mi az az okos szerződés?
Mi az a staking? És miért éri meg stakinget kínáló kriptopénzbe fektetni?
Ha Ön ember, hagyja üresen ezt a mezőt:
Mi a célunk a virtualis.cash oldallal?
Segíteni abban, hogy Te is  megismerd a kriptovilág rejtelmeit. Első blikkre talán bonyolultnak tűnik, de nem lehetetlen küldetés megismerkedni az alapokkal!
Olvass, vagy kérdezz, legyünk Kapcsolatban!
Az alábbi cikkekkel kezd, ha nagyon új a terület:
Mi az a bitcoin?
Mi az a kriptopénz?
Mi az a blokklánc?
Az alábbi címekre tudsz küldeni kriptot, ha támogatnád a munkánkat:
Gyors és fontos kérdésed van?
Spark token airdrop december 12-ig! 2020-11-24
A maximális tőke korlát egy Covesting kereskedő másolásánál vélhetően FOMO-t hoz létre (x) 2020-11-15
Max Equity Cap On Covesting Copy Trading Creates Follower FOMO (x) 2020-11-14
Az arany, mint befektetés 2020-11-11
Uniswap a decentralizált kriptotőzsde 2020-11-02
A pénz illúziója 2020-10-21
Decentralizált VPN szolgáltatók 2020-10-19
Már rendelhető a Binance VISA kártyája 2020-10-16
A hitel leleplezése: a jó, a rossz és az oké 2020-10-15
Kripto tárcák és eszközök
A felsorolt eszközöket már teszteltük. Ha az alábbi linkeket használod, azzal támogatod a munkánkat!
Ledger Nano S vásárlás
Ledger Nano X vásárlás
Trezor Model T vásárlás
BC Vault kriptotárca vásárlás
Ellipal Titan kriptotárca vásárlás
A lenti kriptotőzsdéket érdemes használni, a sorrend nem feltétlenül az értékelést jelenti!
Hiányzik bármilyen információ? Tudunk segíteni, jelentkezz!
Lépj velünk kapcsolatba! [email protected]
@ 2018 - 2020 - virtualis.cash - Minden jog fenntartva!
Bitcoin vásárlás lépésről lépésre
Kedves Látogató! Tájékoztatunk, hogy a honlap felhasználói élmény fokozásának érdekében sütiket alkalmazunk. A honlapunk használatával a tájékoztatásunkat tudomásul veszed.Elfogadom Elutasítom Tovább olvasom
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. This category only includes cookies that ensures basic functionalities and security features of the website. These cookies do not store any personal information.
Any cookies that may not be particularly necessary for the website to function and is used specifically to collect user personal data via analytics, ads, other embedded contents are termed as non-necessary cookies. It is mandatory to procure user consent prior to running these cookies on your website.