hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu de hu gl hu hu de hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en am ar arz sv ku ru bg ca id hbs_lat vi da de eo es et eu fa fi fr hbs_lat hy it ja ka ko id sk cs it lt lv en nl nb nb pl pnb ro ru hbs_lat hbs_lat sv tr fy uz zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2019. május 18. 2 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Vicsegda folyó Irta falunál (Arhangelszki terület)
é. sz. 61° 16′ 55″, k. h. 46° 36′ 00″61.282, 46.6Koordináták: é. sz. 61° 16′ 55″, k. h. 46° 36′ 00″61.282, 46.6
A Wikimédia Commons tartalmaz Vicsegda témájú médiaállományokat.
A Vicsegda (oroszul: Bычerдa) folyó Oroszország európai részének északi tájain, Komiföld legfontosabb víziútja, az Északi-Dvina legnagyobb, jobb oldali mellékfolyója.
Régi neve komi nyelven Ezsva (ЭжBa), jelentése „sárga folyó”.
Hossza: 1130 km, vízgyűjtő területe: 121 000 km², évi közepes vízhozama Sziktivkar városnál 599 m³/s, a torkolatnál 1160 m³/s.
Komiföldön, a Tyiman-hátság déli peremén elterülő Dzur-Nyur mocsárban, két patak összefolyásával veszi kezdetét. Nagyobb részt Komiföld déli felén, valamint az Arhangelszki terület délkeleti részén folyik és Kotlasz város mellett ömlik az Északi-Dvinába.
Felső szakaszán szűk, 20–40 m mély völgyben dél felé tart, lejjebb tipikus síksági folyó. Völgye kiszélesedik, széles mocsaras árterét holtágak, kisebb tavak borítják, medrében sok a homokzátony. Középső szakaszán, a Nyem mellékfolyó torkolatától Sziktivkarig alapvetően nyugati irányban folytatja útját, ott éles kanyarral északra fordul, majd felső szakaszának nagy részén, az Arhangelszki területen délnyugat felé haladva éri el az Északi-Dvinát.
Vegyes tápláltságú folyó, főleg hóolvadékból (51%), valamint felszín alatti vizekből (27%) és esővizből (22%) táplálkozik. November elején a felső szakasztól kezdve fokozatosan befagy, az olvadás április végén, május elején kezdődik. Tavaszi árvize a több km széles árteret teljesen elönti, ilyenkor a vízszint Sziktivkarnál 2–6 m-rel megemelkedik.
A folyó a magával hordott homokból gyakran épít zátonyokat, medre bizonytalan, ami nehezíti a hajózást. A tavaszi magasvíz idején a torkolattól 960 km-ig (Volgyino), a nyári és téli időszakban kb. 700 km-ig (Uszty-Kuloma) hajózható.
A Vicsegda útja során 1137 kisebb-nagyobb vízfolyást vesz fel. A nagyobb mellékfolyók:
jobbról – Vol, Visera, Vim, Jelva, Jarenga;
balról – Nyem, Északi-Keltma, Lokcsim, Sziszola, Vilegy.
A Szevernaja (északi) Keltma és a Juzsnaja (déli) Keltma (utóbbi a Káma mellékfolyója) között a 19. században csatornát építettek, ezzel közvetlen kapcsolat létesült a Vicsegda és a Káma medencéje között. Az egykori csatorna elmocsarasodott maradványai ma is láthatók.
Sziktivkar (247 500 fő), Komiföld közigazgatási és kulturális központja. A közelében fekvő Krasznozatonszkij településen hajójavító üzem és hajógyár működött.
Kotlasz (60 000 fő), Arhangelszki terület. Egyik legjelentősebb vállalata a Vicsegda és az Északi-Dvina találkozásánál lévő hajógyár.
Korjazsma (42 800 fő), Arhangelszki terület. Itt működik az ország egyik legnagyobb cellulóz- és papíripari kombinátja, ahol évente 4,5 millió m³ fát dolgoznak fel.
Reki Szevera. Ismeretterjesztő hidrológiai leírás a folyóról (oroszul)
A korjazsmai (kotlaszi) papíripari kombinát honlapja (oroszul)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Vicsegda&oldid=21343371”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2019. május 18., 17:20
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.