hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Katasztrófaturizmus az I. világháborúban? | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Katasztrófaturizmus az I. világháborúban?
A 20. század elején a brit utazási irodák már több mint fél évszázados tapasztalattal szolgálták ki a szigetország jómódú polgárait. Természetes életösztönük diktálta, hogy az I. világháborúban ne csak az akadályt, hanem a lehetőséget is meglássák. Úgy tűnik, Angliában akadt is volna kereslet egy kis frontlátogatásra, német srapneldarab-relikviák begyűjtésére. Ám a francia hadvezetés hajthatatlan maradt, így katasztrófaturizmusból csak emlékhelyturizmus lehetett – évekkel később.
A katasztrófaturizmus természetesen nem egyidős az emberiséggel, legfeljebb az emberi katasztrófa. A turizmus jellegzetesen a modern kor terméke, a polgárság szabadidejének elterjedésével jelent meg. Az egyik legnevesebb brit utazási irodát Thomas Cook 1841-ben alapította, de 1855-ig csak Nagy-Britannián belül szervezett utakat; akkor azonban a párizsi világkiállítás alkalmából lebonyolította az első európai körútját. Az 1830-as években évente mintegy 100 ezren indultak útnak a kontinentális Európába, az 1860-as években már 300 ezren, míg az I. világháborút közvetlenül megelőző években már 1,2 millióan. A századfordulóra a háborús emléktúrák is bevett elemévé váltak az utazási irodák kínálatának. A jómódú európai polgár például szívesen látogatott el Waterloo vidékére, hogy Napóleon utolsó nagy csatájának helyszínén szívja magába a történelem levegőjét, az amerikaiak pedig saját polgárháborújuk emlékhelyeit – például Gettysburgöt – járták.
Az, hogy az éppen folyó háborúknál civilek, krónikások is jelen vannak, szintén nem volt újdonság. Willem van de Velde például már 1653-ban csónakba ült, hogy testközelből figyelje meg az angol és holland hadihajók összecsapását és – tengeri tájakra specializálódott tájképfestő lévén – elkészítse a csatajelenetek vázlatát. Az 1850-es évek közepének egész Európát megmozgató háborújában már szabályos haditudósítás folyt, aminek aztán az I. világháború idejére kialakult a maga rendje, a hadvezetés alá tartozó sajtó-főhadiszállások, haditudósító-engedélyezések rendszerével, ahol gondosan megszervezték, mely újságírók mely frontszakaszon pillanthatnak bele a harcok mindennapjaiba, hogy némiképp enyhítsék a hátország információéhségét. Ahogy a krími háború idején Mark Twain és társai, úgy az I. világháború alatt is előfordultak egyéni utazók, akik nem hivatásos újságírókként, de közvéleményalakítókként látogattak el a háborús övezetbe, mint például a svéd felfedező, Sven Hedin.
Az amerikai polgárháborúban megesett az előkelő washingtoni társasággal, hogy felkerekedtek a fővárosból, hogy az alig 5 kilométerre fekvő Manassas környékén egy közeli dombon piknikezve élvezzék végig, ahogy az északi sereg szétzúzza a déli csapatokat. Az 1861. júliusi, első Bull Run-i ütközet azonban nem az elképzeléseik szerint alakult, és fejvesztett menekülés lett belőle. Ennek ellenére természetesen később is előfordult a polgárháború során, például Gettysburgnél is, hogy kíváncsi civilek érkeztek, hogy saját szemükkel lássák a csata lefolyását.
Az I. világháború idejére azonban a nemzetközi turizmus már új dimenziókat ostromolt. Eleve sokat mond, hogy a Borsszem Jankó című élclap az egyik júniusi, a trónörökös meggyilkolása és a Monarchia hadüzenete közti számát teljes egészében a nyaralásnak szentelte. A háború pedig kifejezetten szerencsétlen időpontban tört ki az európai nagypolgárság és arisztokrácia számára, hiszen jó pár család éppen külföldi nyaralását élvezte, így részben fejvesztve kellett rohannia, hogy elcsípje az egyik utolsó hazafelé tartó vonatot, de százak tapasztalhatták meg az internálást is, akik nem voltak ilyen szerencsések.
A brit utazási irodák azonban, úgy tűnik, szintet készültek ugrani 1914 végén–1915 elején, és több frontkirándulást is szervezni kezdtek. Vészi Margit Az Estben természetesen ennek hírét az angolokkal kapcsolatos fő sztereotípia – a háború kalmárai – megerősítésére használta ki. A birminghami Travellers Club például több túrát is kínált 1915 tavaszára Észak-Franciaországba azoknak, akik – mivel ekkor még általános hadkötelezettség nem volt a szigetországban – inkább civilben látogattak volna el a frontra. A Poincaré-túra azt ígérte, hogy az érdeklődők I. osztályú vasúti kocsin juthatnak el a harcok közelébe, a „névadó”, Raymond Poincaré ekkor Franciaország elnöke volt. Egy másik túra – amit a francia hadszíntéren szolgáló wales-i hercegről, az akkor még csak 21 éves Edwardról nevezték el, aki később VIII. Edwardként lépett trónra 1936-ban – a La Manche csatorna egyik francia kikötővárosában, Boulogne-ban indult volna, és sebesültek, pihenni induló frontkatonák, katonai táborok és német srapnelek látványát ígérte. A francia vezérkari főnök után elnevezett Joffre-túra pedig az 1914. augusztusi, egészen a Marne-i csatáig tartó német előretörés nyomait, többek közt a romba dőlt senlis-i pályaudvart, mutatta volna meg „Alexander von Kluck nyomdokain” haladva, az 1. német hadsereg parancsnokára utalva. Másfajta borzongást kínált az ún. Garibaldi-túra: az akkor még semleges Olaszországban az avezzanói földrengés pusztításának látványával csábított.
Az 1914. végi The War Illustrated egy olyan képet is közölt, amelyen „ajándéktárgy-vadászok” járják be a korábbi összecsapások színhelyeit, hogy töltényhüvelyeket, srapneldarabokat találjanak, amelynek hamarosan kialakult a maga piaca is. A brit polgárok azonban szervezett utaztatás keretében végül mégsem gyűjthettek kedvükre háborús relikviákat, mivel a francia hadvezetés erősen ellenezte az elképzelést. Hiába volt nagy igény húsvéti frontkirándulásokra, a Thomas Cook utazási iroda 1915 áprilisában kénytelen volt bejelenteni a The Timesban, hogy erre csak a háború befejeztével lesz módjuk.
Vészi Margit: „Kéjutazás” a harctér halottjaihoz = Az Est, 1915. február 28.
Kéjutazás a csatatérre = Az Est, 1915. április 10.
David W. Lloyd: Battlefield tourism: Pilgrimage and the commemoration of the Great War in Britain, Australia and Canada, 1919–1939. London, 1998.
Előző bejegyzés „Álmában csönget egy picit” – villamosközlekedés a háború idejénKövetkező bejegyzés Roland Garros az I. világháborúban
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva