fr en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en hu hu hu sk hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az bg bn ca hbs_lat da de eo es et eu fa fi fr lt he hbs_lat id is it ja ko ml nl nb pl pt ru en sk sv ta th tr fy ur vi da zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. szeptember 7.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A számítástechnikában a SOAP (Simple Object Access Protocol) egy protokoll, amelyet webszolgáltatások hálózaton keresztüli kommunikációjához terveztek. Az üzenetek XML-alapúak és általában más, alkalmazás rétegbeli protokollokra támaszkodva továbbítódnak, például Távoli Eljáráshívás (Remote Procedure Call, RPC) vagy a Hypertext Transport Protocoll (HTTP) protokollokra.
Egy példa arra, hogy működnek a SOAP eljárások. Egy SOAP üzenetet küldhetünk egy webszolgáltatással rendelkező weboldalnak, pl. egy ingatlanügynökségnek, melyben megadjuk a keresési paramétereket. Az oldal egy XML dokumentumot küld vissza a kért adatokkal, pl. az ingatlanok árai, helye, tulajdonságai. Mivel ez az adat a gépek számára könnyen feldolgozható formátumban van, így egyszerűen integrálható egy weboldalba vagy alkalmazásba.
A SOAP architektúra több réteget specifikál: üzenetformátumot (MessageExchangePatterns, MEP), az alatta lévő szállítási protokollt, az üzenetfeldolgozó modellt és a protokoll bővíthetőségét. A SOAP az XML-RPC örökösének tekinthető.
A SOAP a WSDL és a UDDI mellett a webszolgáltatások harmadik alapvető elemét képezi. A név eredetileg az angol Simple Object Access Protocol rövidítése volt, de a szabvány 1.2-es verziójától kezdve a Simple Object Access Protocol nevet már nem használják, mert az elnevezés félrevezető volt. A SOAP szabványt a W3C tartja karban.
A SOAP szabványt eredetileg Dave Winer, Don Box, Bob Atkinson, és Mohsen Al-Ghosein tervezték 1998-ban (egy Microsoft projekt keretein belül), mint egy objektum-elérési protokollt.
A SOAP által specifikált üzenetküldő keretrendszer az alábbi részekből áll:
A SOAP feldolgozási modell, ami leírja, hogy kell feldolgozni a SOAP üzeneteket
A SOAP bővíthetőségi modell, mely meghatározza a SOAP modulok és tulajdonságok koncepcióját
A SOAP alsóbb protokollhoz csatlakozó keretrendszer szabályokat definiál arra vonatkozóan, hogy kell csatlakozni egy alsóbb réteghez, hogy SOAP üzeneteket tudjunk továbbítani
A SOAP üzenetszerkezet definiálja, hogy kell felépíteni egy SOAP üzenetet
A SOAP feldolgozási modell egy elosztott feldolgozási modellt definiál a résztvevői, a SOAP csomópontok számára, valamint azt, hogy hogy dolgozza fel a fogadó az üzenetet. A következő SOAP csomópont típusok lehetnek:
Egy csomópont, ami üzenetet küld
Egy csomópont, ami üzeneteket fogad
Csomópontok egy halmaza, melyeken egy üzenet áthalad
Az a csomópont, ahonnan az üzenet útvonala elindult
Egy olyan csomópont, amely küld és fogad is üzeneteket. Feldolgozza a beérkezett üzenetet és továbbítja a végső cél felé.
Egy olyan SOAP fogadó, mely a SOAP üzenet célpontja. Ennek a feladata az üzenet törzsének a feldolgozása. Bizonyos körülmények között előfordulhat, hogy a SOAP üzenet nem éri el a végső fogadót, például egy SOAP közvetítőnél felmerült probléma miatt. Egy végső SOAP fogadó nem lehet közvetítő is egy adott üzenet esetén.
Mind a HTTP, mind pedig az SMTP lehetséges szállítási protokollok SOAP üzenetek továbbítására, ugyanakkor a HTTP szélesebb körben elfogadott, mivel jól együttműködik az internet mai szerkezetével, különösen jól működik együtt a HTTP a tűzfalakkal. A SOAP ugyanakkor továbbítható HTTPS protokollon keresztül is.
Ez az előnye a többi elosztott protokollal szemben, úgy mint a GIOP/IIOP vagy a DCOM, amiket kiszűrnek a tűzfalak.
Az XML formátumra esett a választás, mint standard üzenetformátum, mivel széles körben használt a nagyvállalatoknál és a nyílt forrású fejlesztéseknél. Ezen kívül rengeteg szabadon elérhető eszköz segíti a SOAP alapú megoldásra való áttérést. Az XML szintaxisa lehet előny és hátrány is egyszerre. Az emberi szem számára könnyen olvasható, könnyebb a hibadetektálás és áthidalja az együttműködési problémákat (pl. endianizmus), emellett viszont lassan és nehezen feldolgozható. Pl. a CORBA egy sokkal egyszerűbb és rövidebb bináris üzenetformátumot használ. Másrészről viszont lehetőség van szoftveresen felgyorsítani az XML feldolgozást.
POST /InStock HTTP/1.1 Host: www.example.org Content-Type: application/soap+xml; charset=utf-8 Content-Length: 299              IBM
A SOAP elég sokoldalú, így különböző szállítási protokollokon keresztül is kommunikálhatunk vele. A szabvány szerint HTTP-t használnak, de működik SMTP-vel vagy JMS-sel is.
Mivel a SOAP jól összefér a HTTP kérés/válasz modelljével, könnyedén átjut a tűzfalakon és proxykon anélkül, hogy a SOAP protokollt módosítani kellene.
Az XML bőbeszédű formátuma miatt a SOAP lassabb lehet, mint mondjuk a CORBA üzenetküldési modellje. Ez nem okozhat problémát kis méretű üzenetek estén.
Ha a HTTP-re támaszkodunk mint szállítási protokoll, és nem használjuk a WS-Addressing vagy ESB-t, a kommunikáló felek szerepei rögzítettek. Csak az egyik fél (kliens) használhatja a másik fél szolgáltatásait.
Webszolgáltatás: WSDL és SOAP az alapoktól
Informatikai portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Ez a számítógépes hálózatokkal, protokollokkal kapcsolatos lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=SOAP&oldid=23025024”
World Wide Web Consortium sztenderdek
Csonkok (számítógépes hálózatok, protokollok)
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. szeptember 7., 23:00
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.