hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu fr hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu pl hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu cs cs hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu ja hu pl hu hu lt hu hu hu hu cs sv es hu hu ja ja hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu ca hu hu pt hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu en hu hu hu hu hu hu sv nl hu hu hu hu hu hu hu de es cs hu id hu hu hu hu hu es hu hu hu hu pl hu hu sk vi de hu hu vi hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu id hu es en lv hu eu tr hu hu hu hu hbs_lat sk tr fr hu hu es hu tr tr hu hu en en hu hu de hu hu hu hu hu hu hu de hu az hu hu nl hu de hu hu en es en en lv hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en ru en en en en en en en en en hu en en hu en hu en cs de hu hu hu hu hu hu en en nl hu hu cs hu en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is vi hu hu hu hu eu hu ms en hu id sk cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu eu hu hu ms id nl hu hu pt hu hu hu hu en hu hu hu pl en fr sl hu hu hu en hu hu fr en hu it hu en sk hu hu en hu hu hu cs hu cs cs eu hu es fr sv hu hu hu hu en hu hu hu id hu en hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu en hbs_lat hu fr cs hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en sk hu hu tl ca hu sk de hu hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu nl pl ceb hu hu hu hu hu en nb cs cs hu hu hu hu eo en hu hu hu cs hu jv hu hu hu hu hu hu sk eo ro hu en hu ga hu hu hu ms hu hu cs es hu hu en hu hu es hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu de hu ca hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar ca hbs_lat de eo es fa fr he hi id ja ka km mr ne nl pt ru si th tr fy vi zh zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A buddhizmus iskolái – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 25.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Gautama Buddha · Neves buddhisták
Négy nemes igazság · Szamszára
Szenvedés · Középút · Éntelenség
Az öt halmaz · Karma · Üresség
Hat tökéletesség · Erkölcsi alapelvek
Nemes nyolcrétű ösvény · Szerzetesség
Théraváda · Páli · Mahájána
Hínajána · Kína · Vadzsrajána
India · Kína · Thaiföld · Japán
Burma · Srí Lankán · Laosz · Kambodzsa
Korea · Tajvan · Bhután · Mongólia
Oroszország · Európa · Magyarország
Afrika · Amerika · Ausztrália
A buddhizmus iskolái a buddhizmus különböző intézményesített vagy filozófiai alapon történő felosztásokra utalnak, az ősi koroktól napjainkig. A buddhizmust különböző módon szokták filozófiai, kulturális vagy egyéb szempontból osztályozni szektákra, alszektákra, mozgalmakra, stb, amelyek egésze alkotja a teljes buddhista hagyományt. A buddhista filozófia szektariánus és koncepcionális felosztása ma a buddhista tanulmányok, illetve Ázsiában az összehasonlító vallástudományok részét képezi.
Nyugati szempontból a buddhizmus két nagy csoportra osztható: théraváda, szó szerint az „idősek tanítása” vagy az „ősi tanítás”, és a mahájána, szó szerint a „nagy jármű”. A tudósok körében azonban gyakoribb a hármas felosztás, ugyanis a mahájánát felosztják a hagyományos mahájána tanításokra, valamint a vadzsrajána tanításokra, amely az ezoterikus vonalat képviseli.
3.2 Kelet-ázsiai iskolákra gyakorolt hatásai
A Macmillan vallásenciklopédia háromféleképpen rendszerezi a buddhizmust: mozgalmak, nikáják és filozófiai iskolák:
Théraváda, alapvetően dél- és Délkelet-Ázsiában.
Vadzsrajána, főleg Tibetben, Bhutánban, Mongóliában és Kalmükföldön.
Nikáják, azaz egyházi testvériségek, amelyek közül ma már csak három létezik:
Théraváda, dél- és Délkelet-Ázsiában
Dharmaguptaka, Kínában, Koreában és Vietnámban
A buddhizmus legismertebb felosztásaiban használt fogalmak nem mindig azonosak, mivel azokat földrajzilag, történelmileg és filozófiájukban különböző tudósok és gyakorlók alkották. Bizonyos fogalmakat olykor egészen más szövegkörnyezetben is használnak. A legismertebb felosztásokban használt fogalmak a következők:
ilyen néven is nevezik a korai buddhista iskolákat.
ezekre az iskolákra tagozódott a buddhizmus az első néhány évszázad során; ezek közül egyedül a Théraváda maradt fent önálló iskolaként.
a kifejezést[1] tudósok használták a japán, koreai, szingapúri buddhizmusok összefoglaló neveként, valamint ide sorolták a kínai és vietnámi buddhizmus nagy részét is.
a kifejezést Harvey Penguin használta a kelet-ázsiai buddhizmusra; gyakran használják azonban a buddhizmus összes hagyományos formájára, hogy megkülönböztessék a nyugati, nyugatiasított formáktól.
általában a "vadzsrajána" szinonímiájaként szokták használni.[2] Egyes tudósok bizonyos théraváda gyakorlatokra használták, főleg Kambodzsában.[3]
gyakran pejoratívnak ítélik, mert a mahájána írásokban használják, mintegy az ellentétes iskolák befeketítésére.[4] Néha a korai buddhista iskolákra is használják, köztük a ma is létező théraváda iskolára, ám ennek jogossága vitatott.[5] Akadémiai használata vita tárgyát képezi.[6] A kínai, koreai, tibeti és japán mahájána iskoláknál a kifejezés alig vagy egyáltalán nem pejoratív.[7]
régi kifejezés, amit néha még használnak a tibeti buddhizmusra, ám sokan lealacsonyítónak találják a kifejezést.
a korai buddhista iskolákból kiinduló vonal. Fő használata a kelet-ázsiai és tibeti hagyományban a spirituális szintre utal,[8] iskolától függetlenül.
a tudósok a korai buddhista iskolára használják a kifejezést.
általában ugyanazt jelenti, mint a "vadzsrajána".[9] A japán tendai iskolára hatással volt a mantrajána.[8]
egy nem szerzetesi, fiúról fiúra szálló, kaszt alapú buddhista vonal, szanszkrit szövegekkel.
"nikája buddhizmus" vagy "iskolák"
kifejezés a korai buddhista iskolákra.
néhány tudós által használt kifejezés a tibeti buddhizmusra. Korábban vonatkozott a kelet-ázsiai vonalakra is, sőt még a tibeti vonal nélkül is használták.
a Mantrajána egyik elnevezése, amelyet a tibeti buddhizmusban használtak.[10]
ilyen néven is nevezik a korai buddhista iskolákat.
a théraváda buddhizmusra használatos kifejezés.[11]
a théraváda buddhizmusra használatos kifejezés.
ilyen néven is nevezik a korai buddhista iskolákat.
"tantrajána" vagy "tantrikus buddhizmus"
általában a "vadzsrajána" megfelelőjeként szokták használni.[9] Néhány tudós,[12] elsősorban François Bizot,[13] használta a "tantrikus Théraváda" kifejezést egyes kambodzsai buddhista gyakorlatra.
Srí Lanka, Burma, Thaiföld, Laosz, Kambodzsa és Vietnám, Kína, India, Banglades és Malajzia egyes területeinek hagyományos buddhizmusa. Ez a történelmi, korai buddhista iskolák egyetlen ma is létező vonala. A "théraváda" kifejezést néha az összes korai buddhista iskolára is használják.[14]
általában a Tibetben, Mongóliában, Bhutánban és Kína, India és Oroszország egyes területein található buddhizmusra használják. Ezeken a területeken a tibeti hagyományokat követik.
az indiai Mahájána vonalból alakult ki. Vitatott, hogy pontosan mely vonalak tartoznak ebbe a csoportba. A tibeti buddhizmust általánosan mindenki elfogadja, hogy ide tartozik, a japán singon iskolával együtt. Akadnak tudósok,[15] akik a koreai milgyo vonalra is használják, amely azonban nem egy önálló iskola.
Gautama Buddha egy szvasztika kereszttel a mellkasán. Ánanda, Buddha egyik tanítványa tűnik fel a háttérben. Ez a szobor a Hszi Laj templomban áll.
Számos kísérlet létezett az iskolák felsorolására. A következő csak egy a létezők közül:
Pudgalaváda (kb. i. e. 280)
Vibhadzsjaváda (i. e. 240 előtt; Asóka király idején)
Théraváda (kb. i. e. 240)
Mahísászaka (i. e. 232 után)
Dharmaguptaka (i. e. 232 után)
Kásjapíja (i. e. 232 után)
Vatszíputríja (Asóka király idején, később: Szammitíja
Múlaszarvásztiváda (3. és 4. század)
Szautrántika (i. e. 50 és kb. 100 között)
Mahászánghika (kb. i. e. 380)
Ekavjávahárika (Asóka király idején)
Golulaka (Asóka király idején)
Bahusrutíja (i. e. késő 3. század)
Pradzsnaptiváda (i. e. késő 3. század)
Csaitika (i. e. első század közepe)
A következő listán a mahájána szövegeken szereplő Hínajánaként jellemzett húsz szekta található:
Szthaviraváda (上座部) 11 szektára oszlott szét:
Mahászánghika (大眾部) 9 szektára oszlott szét:
Kelet-ázsiai iskolákra gyakorolt hatásai[szerkesztés]
A következő későbbi iskolák a dharmaguptaka vinaját használták:
Kínai buddhizmus, főleg a vinaja iskola
Koreai buddhizmus, főleg a gyejul
A következők filozófiájára volt nagy hatással:
sokan a japán dzsodzsicut a szautrántika elágazásának tartják; mások szerint a bahusrutíjából ered.
a kínai/japán kusa-sú iskolát a szarvásztiváda elágazásának tartják, melyre hatással volt a Vaszubandhu.
A Théraváda különböző iskolái a páli kánon és a későbbi magyarázó szövegek más aspektusait hangsúlyozzák, vagy másra összpontosítanak és más gyakorlatokat végeznek. Nagyban különböznek a vinaja követésének szigorúságában, magyarázásában is.
Vipasszaná vonal (Mahászi Szajádav és tanítványai)
Vaturavila (vagy Mahavihara Vamsika Sjamopali Vanavasza nikája)
Kanduboda (vagy Svedzsin nikája)
Srí Kaldzsani Jógaszrama Szamsztha (vagy ‘Galduva vonal’)
Buddhista szerzetes kínai kerámiája 1468. tájáról.
Csingtu (Tiszta Föld buddhizmus)
Dasabhúmika (beolvadt a hua-jenbe)
Szanlun (Három tanulmány iskola)
Vonbulgyo (koreai református buddhizmus)
Tịnh Độ (Tiszta Föld)
Egyesített Buddhista Egyház (elkötelezett buddhizmus)
Tiszta Föld buddhizmus (Amidizmus)
Dzsodzsicu (Tattvasiddhi - megszűnt)
Kusa-su (abhidharmakósa - megszűnt)
Szanron (madhjamaka - megszűnt)
Új Bön (a jungdrung bön és a Nyingmapa szintéziséből)
Karma kagyü (vagy Kamcsang kagyü)
Phagdru kagyü (vagy Phagmo Drugpa kagyü):
Rimé mozgalom (ökumenikus mozgalom)
Aum Shinrikjo (mostanság Aleph néven ismert)
Nyugati Buddhista Rend Barátai
A buddhizmus története Indiában
↑ B & G, Gethin, R & J, P & K
↑ Encyclopedia of Religion, Macmillan, New York, volume 2, page 440
↑ Indian Insights, Luzac, London, 1997
↑ "Hinayana (literally, 'inferior way') is a polemical term, which self-described Mahāyāna (literally, 'great way') Buddhist literature uses to denigrate its opponents." - p. 840, MacMillan Library Reference Encyclopedia of Buddhism, 2004
↑ "Hinayana is a designation that has no clearly identifiable external referent" - p. 840, MacMillan Library Reference Encyclopedia of Buddhism, 2004
↑ "The supposed Mahayana-Hinayana dichotomy is so prevalent in Buddhist literature that it has yet fully to loosen its hold over scholarly representations of the religion." - p. 840, MacMillan Library Reference Encyclopedia of Buddhism, 2004
↑ "It is also certain that Buddhist groups and individuals in China, Korea, Tibet, and Japan have in the past, as in the very recent present, identified themselves as Mahayana Buddhists, even if the polemical or value claim embedded in that term was only dimly felt, if at all.": Macmillan Encyclopedia of Buddhism, 2004, page 492
↑ a b '
↑ a b Harvey, pages 153ff
↑ Hopkins, Jeffrey (1985) The Ultimate Deity in Action Tantra and Jung's Warning against Identifying with the Deity Buddhist-Christian Studies, Vol. 5, (1985), pp. 159-172
↑ R & J, P & K
↑ Indian Insights, loc. cit.
↑ Crosby, Kate( 2000)Tantric Theravada: A bibliographic essay on the writings of François Bizot and others on the yogvacara Tradition. In Contemporary Buddhism, 1:2, 141—198[1]
↑ Encyclopedia of Religion, volume 2, Macmillan, New York, 1987, pages 440f; Cambridge Dictionary of Philosophy, sv Buddhism
Coleman, Graham, ed. (1993). A Handbook of Tibetan Culture. Boston: Shambhala Publications, Inc.. ISBN 1-57062-002-4.
Warder, A.K. (1970). Indian Buddhism. Delhi: Motilal Banarsidass.
Mahayana vs. Theravada: a Multiform Comparison
The Sects of the Buddhists by T.W. Rhys Davids, in the Journal of the Royal Asiatic Society, 1891. pp. 409–422
Sects & Sectarianism - The origins of Buddhist Schools Archiválva 2008. augusztus 20-i dátummal a Wayback Machine-ben
Schools of Buddhism - The Origin of Early Buddhist Schools in Ancient India
Mahá Padzsápatí Gótamí (nevelőanyja)
Helyek listája, ahol a Buddha megszállt
A lét három ismérve
A megvilágosodás négy szintje
Buddhista zsinatok (1., 2., 3., 4., 5., 6.)
A buddhizmus története Indiában
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus terjedése a selyemúton
Om mani padme hum
Elvonulás az esős évszakban
Tudat és Élet intézet
Buddhizmusportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=A_buddhizmus_iskolái&oldid=24506613”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 25., 21:45
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.