hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu fr hu hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu it hu hu es pl hu hu hu en hu en cs en de it hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu hu hu es hu hu en pl hu hu pl en hu hu hu pl hu cs cs pl hu sk sk id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en eu eu en hu hu hu hbs_lat pl hu ca ca pl ru en en gl hu hu hu en en en en en hu en hu en en en en en en en en en en en en en en de hu en en en en hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu en en nl hu hu cs hu en hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu is vi hu hu hu hu eu hu ms en hu id sk cs hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hu hu es hu de hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu eu hu hu ms id nl hu hu pt hu hu hu hu en hu hu hu pl en fr sl hu hu hu en hu hu fr en hu it hu en sk hu hu en hu hu hu cs hu cs cs eu hu es fr sv hu hu hu hu en hu hu hu id hu en hu hu en hu hu en hu hu pt hu hu hu hu en hbs_lat hu fr cs hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en sk hu hu tl ca hu sk de hu hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu nl pl ceb hu hu hu hu hu en nb cs cs hu hu hu hu eo en hu hu hu cs hu jv hu hu hu hu hu hu sk eo ro hu en hu ga hu hu hu ms hu hu cs es hu hu en hu hu es hu hbs_lat pt hu hu hu hu hu de hu ca hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu sk hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar sv bg bn hbs_lat cy es et fi fr id it ja ko ne nb pt ru hbs_lat si hbs_lat fy vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Thai szerzetes meditál a Szirikit-gát mellett
Gautama Buddha · Neves buddhisták
Négy nemes igazság · Szamszára
Szenvedés · Középút · Éntelenség
Az öt halmaz · Karma · Üresség
Hat tökéletesség · Erkölcsi alapelvek
Nemes nyolcrétű ösvény · Szerzetesség
Théraváda · Páli · Mahájána
Hínajána · Kína · Vadzsrajána
India · Kína · Thaiföld · Japán
Burma · Srí Lankán · Laosz · Kambodzsa
Korea · Tajvan · Bhután · Mongólia
Oroszország · Európa · Magyarország
Afrika · Amerika · Ausztrália
A buddhista meditáció a buddhista filozófia és vallás meditációs gyakorlatainak összefoglaló elnevezése.
A buddhista meditáció vonatkozhat egy sor különböző meditációs technikára, amelyek fejlesztik a tudatosságot, a koncentrációt, a természetfeletti képességeket, a nyugodtságot és a belső látást (vagy belátást).
A buddhizmusban általában kétféle meditációról beszélhetünk: analitikus (elemző) és egyhegyű (összpontosító). Az elsőnél a meditáló elemzési folyamatnak veti alá a meditáció tárgyát, miközben azt újra és újra megpróbálja megismerni. A másodiknál a meditáló a meditáció tárgyára koncentrál, további elemzés nélkül. Ez a nyugodt megállapodottság meditációja. A kétféle meditáció ötvözése hatékony technika.[1]
2 Meditáció a buddhista hagyományokban
2.1.2 A tudatosság négy alapja
2.1.3 Derű és belső látás
2.1.4 A páli magyarázószövegekből
2.1.5 Meditáció a vadzsrajána buddhizmusban
3 Nem buddhista alkalmazások
trenpa (wylie: dran pa)
jila dzsejpa (jid la bjed pa)
trenpa neybar zagpa (dran pa nye bar gzhag pa)
wūk trenpa (dbugs dran pa)
belső látás / elmélkedés
tendzin (ting nge dzin)
Meditáció a buddhista hagyományokban[szerkesztés]
Jóllehet a különböző buddhista iskolákban akadnak hasonló meditációs gyakorlatok, mint például a légzéses meditáció vagy a mindenféle felidéző meditációk (anusszati), ezek egymástól mégis egészen eltérőek. Egyedül a hínajána hagyományon belül több mint ötvenféle módszert használnak csak a tudatosság erősítésére és negyvenet a koncentráció mélyítésére. A tibeti buddhizmusban pedig több ezer vizualizációs meditáció létezik. A legtöbb klasszikus és a mai buddhista meditációk az egyes iskolákra jellemző, sajátságos jegyeket hordoznak. Kevés tanító próbálkozik meg azzal, hogy ezeket egységes, több hagyományra kiterjedő kategóriákba rendezze.
A buddhista gyakorlatok legkorábbi hagyományait megőrizték a nikája és az ágama ősi szövegei, amelyek a hínajána vonalhoz tartoznak. Más hagyományok is foglalkoztak vele, mint például egy-két már nemlétező korai buddhista iskola, a tibeti buddhizmus valamint sok kelet-ázsiai mahájána vonalba tartozó hagyomány is.
A korai hagyományokban - ahogy a páli kánonban és az ágamákban szerepel - a meditációt a nemes nyolcrétű ösvény részének tekintették.
Helyes tudatosság (szamma szati) – ez jelentette a Buddha által kijelölt tudatosság négy alapját (lásd Szatipatthána-szutta).
Helyes összpontosítás (szamma szamadhi) – összegyűjteni a dhjánikus megértéseket a szamatha meditatív fejlesztése által.
Helyes látásmód (szamma ditthi) – megtestesítő bölcsesség, amelyet hagyományosan a vipasszaná fejlesztése által lehet elérni.
A páli irodalom meditációról szóló részei közé tartozik a Szatipatthana-szutta (MN 10) és a Viszuddhimagga második része, "Koncentráció" (szamádhi).
A tudatosság négy alapja[szerkesztés]
A Szatipatthana-szuttában a Buddha megkülönböztette a tudatosság négy alapját: test, érzések, tudatállapotok és tudati tárgyak.
test (kāyā): légzés, testtartás, tiszta értés, elmélkedés a test visszataszítóságán (patikulamanaszikara), elmélkedés az anyagi elemeken (mahábhúta), temetői elmélkedések
érzések (vedaná) - kellemes, kellemetlen vagy semleges
tudati tartalmak (dhammá): akadályok, csoportosulások, érzékelő alapok, hét megvilágosodási tényező és a négy nemes igazság.
Az ezeken való meditáció kifejleszti a belső látást.[2][3]
Derű és belső látás[szerkesztés]
A Buddha megkülönböztetett két nagyon fontos mentális tényezőt, amelyek az üdvös meditációs gyakorlatokból fakadnak:
"derű" vagy "nyugalom" (páli: szamatha) - amely lenyugtatja, egyesíti, koncentrálttá teszi a tudatot.
"belső látás" (páli: vipasszaná) - amelynek segítségével láthatóak, feltérképezhetőek és megfigyelhetőek a "formációk" (feltételhez kötött jelenségek), amelyek az öt csoportosulásból keletkeznek).
Buddhagósza negyven meditációs tárgyat említ a Viszuddhimaggában. Ezek közül majdnem az összes szerepel a korai szövegekben.[4] Buddhagósza azt tanácsolja, hogy a koncentráció és a tudatosság fejlesztése érdekében válasszunk a negyven meditációs tárgy közül, úgy, hogy az illeszkedjen a személyiségünkhöz".[5] Buddhaghósza meditációs tárgyai a következők (3. fejezet, §104; 4-11. fejezet):[6]
tíz kaszina: föld, víz, tűz, levegő, kék, sárga, vörös, fehér, fény és "korlátozott tér".
tízféle szennyezettség: "felfúvódott, sápadt, gennyes, feldarabolt, megrágcsált, szétcincált, megcsonkított szétcincált, vérző, féregrágta és csontváz".
tíz felidézés: a Buddha, a Dhamma, a Szangha, erény, nagylelkűség, az istenek erényei, halál (lásd Upaddzshatthana-szútra), a test, a légzés (lásd ánápánaszati) és béke (lásd Nibbana).
négy isteni lakhely: mettá, karuná, muditá és upekkhá.
négy nem anyagi állapot: határtalan tér, határtalan észlelés, semmi, valamint sem észlelés sem nem-észlelés.
egy észrevétel ("a táplálék visszataszító jellemzői")
egy "meghatározás" (azaz a négy elem)
Meditáció a vadzsrajána buddhizmusban[szerkesztés]
A tibeti buddhizmuson belül a kagyü és a nyingma iskolákban a Mahámudrá és a Dzogcsen féle tanítások célja az, hogy megismertessék a tudat alapvető természetét, amely minden létezés (dharmakája) alapja. A dharmakájával egységben meditálva a meditáló fokozatosan áthalad a tíz bhúmin, hogy végül megszabaduljon a szamszárától és a karmától.
A mind a négy tibeti iskolára jellemző gyakorlatokat ngöndrónak nevezik. Ezek közé tartozik a vizualizáció, a mantrák szavalása, a szadhana gyakorlatai és a leborulások.
Lásd még: Tibeti buddhizmus
Az emberek nagyon régóta folytatnak buddhista elvekre épülő meditációs gyakorlatokat azért, hogy eredményeket érjenek el a világi életükben. Egyre több pszichológus és pszichiáter használja a buddhista meditációs technikákat a különböző szorongásos és depressziós egészségi problémák kezelésekor.[7] Egyes innovációs pszichológus a tudatosság gyakorlatát és egyéb buddhista meditációs technikát használ, mint például Clive Sherlock, Mya Thwin, S.N. Goenka, Jon Kabat-Zinn, Jack Kornfield, Joseph Goldstein, Tara Brach vagy Sharon Salzberg. Ezek a pszichológusok jelentős szerepet játszanak a buddhista meditációs gyakorlatok és a pszichológiai gyógyítás kombinálásában (lásd még: A buddhizmus és a pszichológia).
A buddhista szövegekben leírt meditatív állapotok olyannyira mentesek a dogmáktól, hogy a buddhista sémákat átvették a nyugati pszichológusok is, akik általános jellemzést kívánnak adni a meditációról.[8][9] Azonban elég gyakran találni olyan Buddha által említett meditatív állapotokat, amelyek varázslatos képességeket (iddhi) is rejtenek magukban. Ilyenek például a megtöbbszöröződés, eggyé olvadás, eltűnés, megjelenés, szilárd testeken való áthaladás, földben való elsüllyedés és felbukkanás, mintha csak víz volna, vízen járás, repülés, megérinteni bármilyen messzi dolgot, vagy ellátogatni más világokba akár test nélkül is.[10][11][12] Emiatt a teljes buddhista hagyományt nem lehet egészen átültetni világi kontextusba. Kivéve, ha ezeket a szuper erőket metaforikusan értelmezzük, esetleg akár belső állapotként.
↑ Tendzin Gyaco - 14. dalai láma 61. o.
↑ Solé-Leris 75. o.
↑ Goldstein 92. o.
↑ Shaw 6-8.o. - A Dzsátaka mesékben 38 szerepel
↑ Buddhaghosa és Nanamoli  85, 90. o.
↑ Buddhaghosa és Nanamoli  110. o.
↑ Carrithers 33-34. o.
↑ Kevatta Sutta. [2010. december 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. október 22.)
↑ Brach:  Brach, Tara (2003). „Radical acceptance: embracing your life with the heart of a Buddha”, Kiadó: Bantam Books, New York. (Hozzáférés ideje: 2015. április 1.)
↑ Buddhaghosa és Nanamoli:  Buddhaghosa, Bhadantacariya és Bhikkhu Nanamoli (ford.). The Path of Purification: Visuddhimagga. Seattle: Buddhist Publication Society Pariyatti Editions (1999). ISBN 1-928706-00-2
↑ Carrithers:  Carrithers, Michael. The Buddha. Oxford University Press, 33-34. o. (1983)
↑ Goldstein:  Goldstein, Joseph. One Dharma: The Emerging Western Buddhism. New York: HarperCollins Publishers (2003). ISBN 0-06-251701-5
↑ Shaw:  Shaw, Sarah. Buddhist meditation: an anthology of texts from the Pāli canon. Routledge (2006)
↑ Solé-Leris:  Solé-Leris, Amadeo. Tranquillity & Insight: An Introduction to the Oldest Form of Buddhist Meditation. Boston: Shambhala (1986). ISBN 0-87773-385-6
↑ Tendzin Gyaco - 14. dalai láma:  Tendzin Gyaco - fordította: Cziczelszky Judit. A meditáció szakaszai. Édesvíz kiadó (2012). ISBN 9789635291212
↑ Wallace:  B. Alan Wallace. The bridge of quiescence: experiencing Tibetan Buddhist meditation. Carus Publishing Company (1998)
Bhikkhu Bodhi (1999). The Noble Eightfold Path: The Way to the End of Suffering - http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/bodhi/waytoend.html.
Bodhi, Bhikkhu (ford.) (2000). The Connected Discourses of the Buddha: A Translation of the Samyutta Nikaya. Boston: Wisdom Publications. ISBN 0-86171-331-1.
Bodhi, Bhikkhu (szerk.) (2005). In the Buddha's Words: An Anthology of Discourses from the Pāli Canon. Boston: Wisdom Publications. ISBN 0-86171-491-1.
Brahm, Ajahn (2006). Mindfulness, Bliss, and Beyond: A Meditator's Handbook. Somerville, MA: Wisdom Publications. ISBN 0-86171-275-7.
Epstein, Mark (1995). Thoughts Without a Thinker: Psychotherapy from a Buddhist Perspective. BasicBooks. ISBN 0-465-03931-6 , ISBN 0-465-08585-7
Fischer-Schreiber, Ingrid, Franz-Karl Ehrhard, Michael S. Diener & Michael H. Kohn (ford.) (1991). The Shambhala Dictionary of Buddhism and Zen. Boston: Shambhala. ISBN 0-87773-520-4 (French ed.: Monique Thiollet (ford.) (1989). Dictionnaire de la Sagesse Orientale. Paris: Robert Laffont. ISBN 2-221-05611-6.)
Gethin, Rupert (1998). The Foundations of Buddhism. Oxford: Oxford University Press. ISBN 0-19-289223-1.
Hart, William (1987). The Art of Living: Vipassana Meditation: As Taught by S.N. Goenka. HarperOne. ISBN 0-06-063724-2
Henepola Gunaratana (1988). The Jhanas in Theravada Buddhist Meditation (Wheel No. 351/353). Kandy, Sri Lanka: Buddhist Publication Society. ISBN 955-24-0035-X - http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/gunaratana/wheel351.html.
Jon Kabat-Zinn (2001). Full Catastrophe Living. NY: Dell Publishing. ISBN 0-385-30312-2.
Kamalashila (1996, 2003). Meditation: The Buddhist Art of Tranquility and Insight. Birmingham: Windhorse Publications. ISBN 1-899579-05-2 - https://web.archive.org/web/20061101181404/http://kamalashila.co.uk/Meditation_Web/index.htm.
Philip Kapleau (1989). The Three Pillars of Zen: Teaching, Practice and Enlightenment. NY: Anchor Books. ISBN 0-385-26093-8.
Linehan, Marsha (1993). Cognitive-Behavioral Treatment of Borderline Personality Disorder. NY: Guilford Press. ISBN 0-89862-183-6.
Mipham, Sakyong (2003). Turning the Mind into an Ally. NY: Riverhead Books. ISBN 1-57322-206-2.
Nyanaponika Thera (1996). The Heart of Buddhist Meditation. York Beach, ME: Samuel Weiser, Inc. ISBN 0-87728-073-8.
Olendzki, Andrew (ford.) (2005). Sedaka Sutta: The Bamboo Acrobat (Szamjutta-nikája 47.19)
Rhys Davids, T.W. & William Stede (eds.) (1921-5). The Pali Text Society’s Pali–English Dictionary. Chipstead: Pali Text Society. - http://dsal.uchicago.edu/dictionaries/pali/.
Sogyal Rinpoche, The Tibetan Book of Living and Dying, ISBN 0-06-250834-2
Thánisszaró Bhikkhu (1997). One Tool Among Many: The Place of Vipassana in Buddhist Practice
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1998a). Culavedalla Sutta: The Shorter Set of Questions-and-Answers (MN 44) - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.044.than.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1998b). Sikkha Sutta: Trainings (1) (Anguttara-nikája 3:38). - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an03/an03.088.than.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1998c). Kimsuka Sutta: The Riddle Tree (Szamjutta-nikája 35.204). - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn35/sn35.204.than.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1998d). Samadhi Sutta: Concentration (Tranquillity and Insight) (Anguttara-nikája 4.94). - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an04/an04.094.than.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1998e). Vijja-bhagiya Sutta: A Share in Clear Knowing (AN 2.30). Available on-line at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an02/an02.030.than.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1998f). Yuganaddha Sutta: In Tandem (AN 4.170). Available on-line at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an04/an04.170.than.html.
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (2006). Maha-Rahulovada Sutta: The Greater Exhortation to Rahula (MN 62) - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.062.than.html.
Vipassana Research Institute (VRI) (n.d.). Bhikkhuvaggo - http://www.tipitaka.org/romn/cscd/s0202m.mul1.xml.
Alap vadzsrajána meditáció (angolul)
Buddhista meditáció a tréraváda hagyományban Archiválva 2014. október 25-i dátummal a Wayback Machine-ben (angolul)
Vezetett meditáció - Lamrim - The Gradual Path to Enlightenment Bhikshuni Thubten Csodron (PDF fájl) (angolul)
Buddhanet - Buddhista meditációs e-könyvek (angolul)
Szamatha-Vipasszaná Buddhista meditáció (angolul)
40 féle buddhista meditáció - Who should use which? (angolul)
Mahá Padzsápatí Gótamí (nevelőanyja)
Helyek listája, ahol a Buddha megszállt
A lét három ismérve
A megvilágosodás négy szintje
Buddhista zsinatok (1., 2., 3., 4., 5., 6.)
A buddhizmus története Indiában
A buddhizmus és a római világ
A buddhizmus terjedése a selyemúton
Om mani padme hum
Elvonulás az esős évszakban
Tudat és Élet intézet
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Buddhista_meditáció&oldid=24034468”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 15., 04:21
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.