fr ceb hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu ca hu hu it hu it hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu ceb hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr br en en hu hu hu it sw fr hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu ca de hu hu hu en en tr fi fr fr ms pl hu hu hu hu sl hu eu hu hu hu en hbs_lat de hu tr de hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat tr da sv ceb sv hu hu hu hu hu hu hu id fr hu hu tr et la hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu az hu fr hu hu cs hu hu hu hu id id nl hu id lt hu hu hu eo ru fr hu hu hu eo et hu hu hu pl id en fr pt hu fr hu fr hu pt hu ceb fr hu hu et pt hu cs eu hu hu fr hu hu hu id hu ca en hu hu es hu hu hu hu sv pt fr hu hu fr en hu hu hbs_lat en cs pl hu hu it hu hu fi hu de hu hu fr hu fr ceb pl en fr hu hu en en hu hu hu hu sv fr hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu en nl hu hbs_lat hu fr hu is hu tr hu et hu sv hu hu hu hu ms hu de de ga fi it fr fr fr hu it hu hu nl hu pl hu de de de fr fr fr fr fr fr hu fr fr hu it hu en cs de hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en eo fa fr it ms nl ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 16.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Ramocsa témájú médiaállományokat.
Ramocsa község Zala megyében, a Lenti járásban.
Zala megye határán, Csesztregtől északra, Kerkafalva szomszédságában fekvő település; legközelebbi szomszédja, az északnyugati irányban fekvő Kerkáskápolna már Vas megye Körmendi járásához tartozik. Főutcája a Lentitől a bajánsenyei határátkelőhelyig húzódó 7416-os út.
Neve a Rama személynév '-csa' becéző képzős származékából alakult ki. Eredete a német Rami, Ramo alakból vezethető le.
Ramocsa Zala megye aprófalvainak egyike, a zalai településszerkezet egyik jellemző példája. Nevét 1378-ban említik először Ramcha-ként. Első említésekor a bekcsényi (becsehelyi) főesperességhez tartozott.
A 15. században telepedett le itt a Ramon család. A család által lakott rész nem a mai, hanem a község keleti részén volt. Ez a török időkben lakatlanná vált, a Pusztaramocsa elnevezés erre utal.
1513-ban Porosznyák Jakab és Hegyi István voltak a birtokosok. A Hegyiektől 1570-ben az alsólendvai Bánffy családból való alsólendvai Bánffy László szerezte meg, királyi adományként. A 17. század közepén a falu lakosságáról képet kaphatunk Batthyány Ádám pátense alapján. A főkapitány 1652-ben elrendelte Lenti várának építésére, hogy a falvaktól házanként 20 szál fát szállítsanak. Ramocsának 240 szálat kellett adni. 1673-ban a lendvai várhoz 2 forint 25 dénár pénzes dézsmát fizettek.
Valamelyik török portya ezután elpusztíthatta, mert a következő híradás szerint, melyet Kanizsa felszabadulása évében, 1690-ben jegyeztek le, a falu elnéptelenedett és pusztává vált. Lassan visszatelepültek lakói, részben új telepesek is jöttek, irtották az erdőt. A jelzett irat szerint Porosznyák Miklós birtoka volt a falu.
Ugyancsak birtokos a községben a herceg Esterházy család is. A településen élő kisnemes birtokosai között található többek között a Porosznyák László, Csányi Ferenc özvegye, Vasdinnyei Miklós és Babos János.
1720-ban már volt szerény termelés. kétnyomásos gazdálkodást folytattak, egy köbölre kettő termett a köves és agyagos földön.
Az 1828-as összeírásban megjegyezték, hogy a rossz minőségű, agyagos, kavicsos területen a terület felét rendszeresen parlagon hagyták. Főleg tavaszi gabonát, rozsot, zabot, kölest és kevés búzát vetetek. A termények utánipapi tized-et természetben, a kilencedet pedig készpénzzel fizették. Sok elhagyott föld volt még. A rétek egy részét rendszeresen elöntötte a Kerka.
A többségében nemesek lakta hely 1848 előtt szabad község volt. A földesurak és a jobbágyok birtokainak elkülönítését 1859-ben rendeletre kezdték el, az 1865-re elkészült ugyan (e szerint 119 hold volt jobbágyi, 469 hold pedig nemesi birtok volt), de az okmányokat csak 1902-ben hitelesítették.
1935-ben megművelt területe mindössze 459 kataszteri hold volt, melyet 54 birtokos művelt. A faluban 35 lakóházban éltek. Iskolája nem volt. Egy kocsmája volt. Posta és távírda Senyeházán működött (a mai Bajánsenye). A lakosok száma 152, egy német kivételével mind magyarok. A felekezeti megoszlás pedig: 95 református, 53 katolikus és 4 ágostai evangélikus vallású volt. A reformátusok és katolikusok az évszázados ellenállást feladva a 19. században közös temetkezési helyet alakítottak ki. 1929-ben pedig közös haranglábat építettek, melynek ormán egymás mellé helyezték a keresztet és a csillagot. Az utókor tiszteletben tartotta ezt a hagyományt, az 1993-ban épített új haranglábra is elhelyezték a két egyház jelképét.
Az 1945-ös földreform során kevesen igényeltek földet, amely az egyház és a nagybirtokosok földjeinek felosztásával kezdődött. A felosztható földek mennyisége sosem volt elég. A községben megszervezett termelőszövetkezet "Vörös Csillag" 1964-ben beleolvadt a kerkafalvai "Április 4" Tsz-be. Korábban a közeli Bajánsenyéről jó vasúti kapcsolata volt. Amikor a síneket felszedték, sokat romlott a közlekedési helyzet. A szlovén-magyar vasút megépítése, melynek nyomvonala a közelben fog vezetni, Ramocsát is kedvező helyzetbe hozhatja.
A tanács 1965-ben megszűnt és 1990-ig Csesztreg közös Községi Tanács Társközsége lett. A rendszerváltáskor megalakult önkormányzat öt környező településsel alkot közös körjegyzőséget. A jobb megközelítés érdekében a jegyzői székhely Csesztregen van.
A lakosság az 1960-as években kezdett el nagy mértékben csökkenni, amikor a jobb megélhetésért nemcsak ingáztak, hanem el is költöztek a lakosok. Az elvándorlás ugyan megállt, de a lakosság ma csak 31 fő, akik 22 háztartásban laknak. Jobb közlekedési lehetőségek, közeli munkalehetőségek kellenének egy pozitív fordulathoz és a népesség gyarapodásához.
1990–1994: Pahocsa Jenő (független)[3]
1994–1998: Pahocsa Jenő (független)[4]
1998–2002: Pahocsa Jenő (független)[5]
2002–2006: Pahocsa Balázs (független)[6]
2006–2010: Gerencsér Tamás (független)[7]
2010–2014: Gerencsér Tamás (független)[8]
2014–2019: Jankovics László (független)[9]
2019–202?: Jankovics László (független)[10]
2022-től: Pahocsa Balázs (független)[1]
A településen 2022. június 26-án időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a korábbi képviselő-testület – egyelőre tisztázatlan időpontban – feloszlatta magát. A választáson a korábbi (mindössze 3 fős) képviselő-testület egyik tagja és egy másik független jelölt indult, a falu 23 választópolgárából mindössze egy fő nem szavazott, s a többiek nagy többséggel a rutinosabb aspiránst támogatták.
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 100%. A lakosok 22,8%-a római katolikusnak, 25,7% reformátusnak vallotta magát (48,6% nem nyilatkozott).[11]
↑ a b Ramocsa települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. június 26. (Hozzáférés: 2022. július 16.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 21.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
↑ Ramocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2022. július 16.)
↑ Területi adatok -Zala megye Központi Statisztikai Hivatal
Lenti kistérség területfejlesztési oldala
A Lenti járás települései
Alsószenterzsébet ·  Baglad ·  Barlahida ·  Belsősárd ·  Bödeháza ·  Csesztreg ·  Csömödér ·  Dobri ·  Felsőszenterzsébet ·  Gáborjánháza ·  Gosztola ·  Hernyék ·  Iklódbördőce ·  Kálócfa ·  Kányavár ·  Kerkabarabás ·  Kerkafalva ·  Kerkakutas ·  Kerkateskánd ·  Kissziget ·  Kozmadombja ·  Külsősárd ·  Lendvadedes ·  Lendvajakabfa ·  Lenti ·  Lovászi ·  Magyarföld ·  Márokföld ·  Mikekarácsonyfa ·  Nemesnép ·  Nova ·  Ortaháza ·  Páka ·  Pórszombat ·  Pördefölde ·  Pusztaapáti ·  Ramocsa ·  Rédics ·  Resznek ·  Szécsisziget ·  Szentgyörgyvölgy ·  Szijártóháza ·  Szilvágy ·  Tormafölde ·  Tornyiszentmiklós ·  Zalabaksa ·  Zalaszombatfa ·  Zebecke
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ramocsa&oldid=25102905”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 16., 06:40
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.