hu hu hu hu hu hu hu hu hu uk pl pt en fr en en en en ja en de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu tr hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu cs cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr de de en de hu ru hu it da de ru pl en ca en sv ru ba en en es nl hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am an ar ar arz en pl az ru sv bg new bo br hbs_lat ca en id it tr tt hbs_lat vi cy da de fr el ca eo es et eu ast fa fi et nn fr da de gd lt fa gn war gu de ku he hi hbs_lat it tl hy hy it id fr en es is it ja sv ka az uz kk ta ko hi cs it lb it it en hu lt lv en en ml fa mr ru ms my mzn ceb nl nb nb nl fr or ta pl pnb ps pt io ro vi es ru zh es jbo en sd hbs_lat si en sk sl sq hbs_lat sv hu ta en th ceb tr fy ur uz vi pl zh he es zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 16. 7 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikifajok tartalmaz Teknősök témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Teknősök témájú médiaállományokat és Teknősök témájú kategóriát.
A teknősök (Testudines vagy Chelonia) a hüllők egyik monofiletikus csoportja, az állatrendszerekben általában rendje. Kihalt és létező fajaik egyaránt vannak. Mintegy 300 millió évvel ezelőtt, a paleozoikum perm korszakában jelentek meg őseik. Ma 327 ismert teknősfaj él a Földön 14 családra osztva. A fajok 42%-a védett. Legfőbb testfelépítésbeli jellegzetességük – mely minden más gerincestől megkülönbözteti őket – a testüket hasi- és hátoldalon is beborító csontos páncélzat.
A vízi teknősök alapvetően ragadozók – bár valamennyi növényi táplálékot ezek is fogyaszthatnak –, a szárazföldiek pedig növényevők, mivel lassú mozgásuk miatt nem tudnának más állatokat zsákmányul ejteni. Szaruhéjú tojással szaporodnak. A legtöbb teknősfaj nemét a tojást ért hőmérséklet dönti el a kikelés előtt; a magas hőmérséklet nőnemű, az alacsonyabb hőmérséklet hímnemű teknőst eredményez. Léteznek azonban olyan teknősfajok is, ahol a nem genetikailag meghatározott. Ezek közül legalább két faj esetén a hím a heterozigóta – akárcsak az emlősöknél –, míg a többinél a nőstény a heterozigóta – a kígyókhoz és madarakhoz hasonlatosan.
A teknősök rendjének a Kárpát-medencében egyetlen faja őshonos, a mocsári teknős. Emellett számos teknősfaj él hobbiállattartóknál, legjellemzőbb a vörösfülű ékszerteknős. A felelőtlen teknőstartók által szabadjára eresztett ékszerteknősök az őshonos mocsári teknősök állománycsökkenését okozhatják, mivel azonos élettérben élnek.
A teknősök közismerten lassan haladnak szárazföldön. Nagy-Britanniában két elkóborolt teknősről feljegyezték, hogy egyikük 8 hónap alatt mindössze 2,9 kilométerre, másikuk 3 hónap alatt 5 kilométerre távolodott el gazdájától.[1]
10 A teknősök a kultúrában
A legkülönbözőbb helyeken fordul elő. A két véglet a tenger és a sivatag.
Ovális, dobozszerű testük szilárd vázát csontvázuk és az irharétegben elhelyezkedő jól fejlett bőrcsontok alkotják. A teknősök nem vedlenek, hanem szarulemezeik felületesen lehámlanak. Bőrmirigyeik nincsenek. Alsó állkapcsuk két szára között megtalálható az úgynevezett mósuszmirigy, amely a párzási időszakban jellegzetes szagú váladékot termel.
Légzésük jellegzetes, ugyanis szilárd páncéljuk lehetetlenné teszi a mellkas térfogatváltozását. Mikor nyelvcsontjuk lefelé mozdul, a nyitott orrlyukakon át beáramlik a levegő, majd a nyelvcsont emelésekor bejut a tüdőbe. A szárazföldi teknősök szabályos időközökben kinyújtják nyakukat a páncélból, ilyenkor a tüdő kitágul, és levegő áramlik be, majd amikor visszahúzódnak a páncélba, a levegő kiáramlik a tüdőből.
A teknősök hidegvérű vagy változó testhőmérsékletű állatok, életük felét alvással és napozással töltik. A napozásra részben azért van szükség, hogy testüket felmelegítsék.
Télen bizonyos teknősfajok hibernálódnak, hogy túléljék a nagy hideget. Anyagcseréjük lelassul, ebben a fázisban kevesebb energiát használnak, kevesebbet esznek, hogy teljesen kiürüljön az emésztőrendszerük, majd belépnek a hibernációba.
A hüllők, köztük a teknősök is belső megtermékenyítéssel szaporodnak. Minden teknős lágyhéjú tojással szaporodik.
A hímek a párzási időszakban gyakran harcolnak a nőstényekért. A mocsarakban élő teknősök hosszú karmokat növesztenek, hogy a párzás során meg tudjanak kapaszkodni a nőstények hátán. A nőstény teknősök a párzás során mindig visszahúzzák a fejüket és mellső lábukat a teknőbe, hogy a hím jobban hozzáférjen a kloákához, mivel így a hátsó részük kidudorodik a páncél alól. Minden teknősnek van pénisze, a kínai lágyhéjúteknősé kicsi és kétágú. A víziteknősök kizárólag vízben párzanak.
A teknősök szívében a jobb és a bal kamra még nincs tökéletesen elkülönülve, az oxigénben dús és szegény vér keveredik egymással. Anyagcsere folyamataik lassúak. Az olyan területeken, ahol nagy a hőmérséklet-különbség, a teknősök a fagy vagy a szárazság ellen védekezve beássák magukat a talajba. Ilyenkor a légzésük és szívműködésük csökken, de nem szűnik meg teljesen. Sok teknősnek okozza vesztét a túl korai tavaszi felmelegedés. Ilyenkor ha a föld az erős napsütés hatására eléggé felmelegszik előjönnek, s ha ezután hirtelen erős éjszakai fagy jön, nem tudnak elég gyorsan visszabújni téli rejtekhelyükre.
A teknősök életük végéig növekednek (bár az öregek már nagyon lassan), akár a páncéljuk alakját is megváltoztatják kissé. Így az öreg teknősök gyakran laposabbak és hosszabbak, testük is fakóbb. Nagyon hosszú ideig élnek és ivarérettek. Az ékszerteknősök 15~20, az óriásteknősök 150~200 évig élnek.
Sok fajt törvény véd, ami azt jelenti hogy a birtoklását, eladását, gyakran szabályozzák. A CITES (Washingtoni egyezmény) védi őket. Aki megszegi ezeket a törvénykezéseket pénzbüntetésre vagy szabadságvesztésre számíthat. Sajnos Ázsiában a teknőshús ínyencségnek számít. Sok teknőst ér úgy halál - akárcsak sok delfint és bálnát - hogy halászhálóba gabalyodik.
Részlet a Teknős és a Nyúl című meséből
Batagur baska - Batagur teknős vagy tuntong
Clemmys muhlenbergii - Muhlenberg-víziteknős
Geoclemys hamiltonii - Hamilton-teknős
Kachuga tecta - indiai fedélteknős
Melanochelys tricarinata - bordás koromteknős
Morenia ocellata - burmai gyűrűsteknős
Terrapene coahuila - coahuilai dobozteknős
Testudo kleinmanni - egyiptomi teknős
Geochelone nigra - galápagosi óriásteknős vagy elefántteknős
Geochelone radiata - sugaras teknős
Geochelone yniphora - angonoka teknős
Gopherus flavomarginatus - mexikói üregteknős
Psammobates geometricus - déli sátorteknős
Apalone spinifera - tüskés lágyhéjúteknős
Aspideretes gangeticus - gangeszi lágyhéjúteknős
Aspideretes hurum - pávaszemes lágyhéjúteknős
Aspideretes nigricans - fekete lágyhéjúteknős
Dermochelys coriacea - kérgesteknős
Pseudemydura umbrina - ál-huszárteknős
Cheloniidae család - Tengeriteknősök
Halászhálóba akadt Közönséges cserepesteknős
Dermatemys mawii - Tabasco-teknős
Callagur borneoensis - callagur teknős
Clemmys insculpta - északi víziteknős
Lissemys punctata - indiai leffentyűsteknős
Peltocephalus dumerinialus - Duméril-folyamteknős
Erymnochelys madagascariensis - madagaszkári folyamteknős
Podocnemis faj az összes - folyamteknősök
Terrapene carolina - karolinai dobozteknős
Terrapene nelsoni - pettyes dobozteknős
Terrapene ornata - díszes dobozteknős
Testudinidae az összes ami az elsőben nem szerepel - szárazföldi teknősök
3.kategória: (Kizárólag a megnevezett fajok ghanai populációit érinti!)
Trionyx triunguis - afrikai lágyhéjúteknős
Pelomedusa subrufa - merevmellű sisakteknős
Pelusios adansoni - Adanson-sisakteknős
Pelusios castaneus - barna sisakteknős
Pelusios gabonensis - csíkos sisakteknős
Pelusios niger - fekete sisakteknős
A rendbe az alábbi alrendek és családok tartoznak:
Indiai csillagteknős (Geochelone elegans)
Közönséges levesteknős (Chelonia mydas) egy Hawaii melletti korallzátonynál
Odontochelys az egyik legrégebbi ismert teknős nem
A nyakrejtő teknősök (Cryptodira) alrendjébe 11 család tartozik
A nyakfordító teknősök (Pleurodira) alrendjébe 2 család tartozik
A teknősök a kultúrában[szerkesztés]
A teknős számos mítoszban és vallásban a halhatatlanság és bölcsesség szimbóluma.
Az egyik Hindu isten, Kurma, egy teknős.
Nyugaton főleg a lassúságáról híresült el (pl. A teknősbéka és a nyúl című mese, "Lassú, mint a teknős").
↑ A National Geographic Magyarország cikke elkóborolt teknősök lassúságáról
Ez a szócikk részben vagy egészben a Schildpadden című holland Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Teknősök&oldid=24588524”
Taxonok from paraméter nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 16., 14:35
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.