hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu oc hu de hu hu hu hu hu oc hu fr da hu hu hu hu hu tr hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu en hu es hu hu hu hu hu hu da oc en hu fr en hu fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Népszavazás Magyarország EU-tagságáról – Wikipédia
A 2003. április 12-én Magyarország Európai Unióhoz való csatlakozása ügyében megtartott országos népszavazás a maga 45,62 részvételi százalékával eredményes volt, és az érvényesen szavazó választópolgárok 83,76%-a támogatta a belépést. A csatlakozásra végül 2004. május 1-jén került sor Ciprus, Csehország, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Málta, Szlovákia és Szlovénia társaságában.
Egyetért-e azzal, hogy a Magyar Köztársaság az Európai Unió tagjává váljon?
A Wikimédia Commons tartalmaz Népszavazás Magyarország EU-tagságáról témájú médiaállományokat.
3.1 Az Európai Unió Kommunikációs Közalapítvány
Az 1989-1990-ben lezajlott kelet-európai rendszerváltások után az egykori szocialista országok célként tűzték maguk elé a nyugat-európai integrációs szervezetekbe (NATO, Európai Unió, OECD) való bejutást. A legtöbb várakozás az EU-csatlakozást előzte meg. Magyarország 1991 óta volt társult tag és az Unió 1998-as luxemburgi csúcstalálkozója óta folytatott csatlakozási tárgyalásokat a szervezettel, melyek 2002 decemberében Koppenhágában értek véget.[1] A törvények szerint a csatlakozásról népszavazásnak kellett döntenie. A kormányzó MSZP kezdeményezte, hogy az ügydöntő referendumot még a 2003. április 12-i athéni EU-csúcs előtt tartsák meg.[2] Az Országgyűlés 2003. április 12-ére tűzte ki az ügydöntő népszavazást. A népszavazás olyan szempontból volt egyedülálló a legújabb kori magyarországi demokrácia történetében, hogy szombati napon tartották, holott a választásokat és népszavazásokat hagyományosan vasárnapi napokon tartják. (Bár ezt semmilyen jogszabály nem írja elő).
„Egyetért-e azzal, hogy a Magyar Köztársaság az Európai Unió tagjává váljon?”
A csatlakozás melletti politikai kampányt fejtett ki
az összes parlamenti párt
A csatlakozással szembeni politikai kampányt fejtett ki
Az Európai Unió Kommunikációs KözalapítványSzerkesztés
A népszavazás előtt a Medgyessy-kormány állami támogatásban részesítette a csatlakozást támogató szervezeteket, de az ellenzők nem kaptak támogatást. 2002. november 29-én létrehozták az Európai Unió Kommunikációs Közalapítványt (EUKK), amely kuratóriumának elnöke Palánkai Tibor volt. AZ EUKK „tájékoztatás” címén különféle propaganda-rendezvényekkel és a 181-es hívószámú „EU-vonallal” igyekezett lakosság körében a belépés negatív hatásaitól való félelmet csökkenteni: például elterjedt volt az a rémhír, miszerint az EU bürokráciája be fogja tiltani Magyarországon a háztáji disznóvágást és a máktermesztést – s így nem lehet majd mákos tésztát sem készíteni többé.
Emlékezetes az EUKK-plakátkampány banális hangneme, amely a pénzügyi-gazdasági és politikai kérdések helyett a kulturális azonosulást tematizálta, például: „Nyithatok-e cukrászdát Bécsben? Igen!” Ezt sokan bírálták[3] illetve parodizálták[4] a kampány alatt és után. AZ EUKK működését utólag vizsgáló Állami Számvevőszék is több hiányosságot talált.[5]
A belépés mellett agitáló értelmiségiek, sportolók, művészek stb. elsősorban az utazási szabadság növekedését hangsúlyozták.
Noha 2003 januárjában még a lakosság több mint 60%-a jelezte részvételi szándékát[6][7] és a szavazásig a részt venni kívánók aránya is növekedett, végül alacsony lett a részvétel, 45,62%. Az érdektelenség egyik magyarázata lehet, hogy sokan eleve lefutottnak tartották a népszavazást, azaz nem látták érdemleges esélyét a csatlakozás elmaradásának.
A SZMM EU-ellenes plakátja
A csatlakozást ellenző szervezetek nem voltak képesek a támogatókéhoz hasonló szervezett kampány kifejtésére. A csatlakozást szinte kizárólag a nemzeti függetlenség feladásaként, az ország gyarmatosításaként írták le, többek között a Magyar Igazság és Élet Pártja. Tiltott önkényuralmi jelképek használatáért tartóztatták le a Szabad Magyarországért Mozgalom tagjait, akik az Unió 12 csillagát a vörös csillag és a horogkereszt társaságában ábrázolták.[8] Egyes közéleti szereplők is elzárkóztak az EU-csatlakozás támogatásától.[9] Az ellenkampány mindazonáltal sikeresnek mondható, hiszen 2003 januárjában a kutatások az EU-val kapcsolatos várakozások mérséklődését, illetve az ellenszavazók táborának növekedését jelezték.[10]
A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma 2003 elején indította el a lakosság uniós felkészülését segítő telefonos és internetes szolgáltatását. Az EUvonal call center a nagyközönségnek nyújt az Európai Unióval kapcsolatos ismereteket és gyakorlati tudnivalókat telefonon és írásban, valamint nagy látogatottságú honlapot üzemeltet.
A szavazásra jogosultak száma
8 042 272 fő
3 669 252 fő
Európai parlamenti választások (Magyarország)
↑ A csatlakozási tárgyalások vége / Huszonötös fogat - 24.hu, 2002.12.19.
↑ EU-népszavazás április 12-én vagy 13-án - origo.hu, 2002.11.29.
↑ Reklám helyett tájékoztat az EUKK – Origó-cikk
↑ EUKK plakátparódiák gyűjteménye. [2005. november 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. október 16.)
↑ Jelentés az EU Kommunikációs Közalapítvány gazdálkodásának ellenőrzéséről. [2007. július 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. október 16.)
↑ A közvélemény az EU-csatlakozásról 2003 januárjában
↑ [1] Archiválva 2007. október 9-i dátummal a Wayback Machine-ben Csaknem négyszer annyian vannak a támogatók, mint az ellenzők – A Galloup intézet felmérése a csatlakozás megítéléséről; 2003. február 18.; Elérés: 2007. október 25.
↑ [3] – Jancsó az EU-csatlakozás ellen kampányol; a www.origo.hu cikke; Elérés: 2007: október 24.
↑ Csaknem négyszer annyian vannak a támogatók, mint az ellenzők Archiválva 2007. október 9-i dátummal a Wayback Machine-ben – A Galloup intézet felmérése a csatlakozás megítéléséről; 2003. február 18.; Elérés: 2007. október 25.
Az Országos Választási Iroda idevágó honlapja
Miért maradt el a vita az EU-csatlakozásról? – Népszabadság-cikk
Politikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Népszavazás_Magyarország_EU-tagságáról&oldid=24867126”
Utoljára szerkesztve 2022. április 21., 02:07-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. április 21., 02:07
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.