hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu de hu es hu de hu oc hu hu de nb ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en cs de hu fr hu fr ru ar en en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de am da ar fr arz en az ku uz ru sv bg new en bn br hbs_lat ca en id mzn hbs_lat pl vi cy da de fr el eo es et eu ast fa fi fr da fy de lt gom gu he hi hbs_lat hy hy id hy es is it ja sv ka kk ta ko ku cs it lb it hu lt lv en en ml be mr ms my ne nl nb nb fr pa pl pnb ps pt ro ru ru bxr jbo en hbs_lat si en sk sl et sq hbs_lat sv hu ta te en th ceb tr oc fy ur uz vi en ceb pl zh xmf he zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 18.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Eufrátesz témájú médiaállományokat.
Az Eufrátesz (helyesebben Euphratész Eὐφpάtnς, sumerül Buranunna, akkádul: Pu-rat-tu, törökül: Fırat, arabul: الفرات (al-Furát), örményül Եփրատ (Yeṗrat), héberül: פְּרָת (Perath), kurdul Ferat, azeriül: Fərat, óperzsául Ufrat, szírül ܦܪܘܬ vagy ܦܪܬ (Frot vagy Prâth)) az egyik legnagyobb közel-keleti folyó, az ókori Mezopotámia két folyamának egyike (a másik a Tigris).
4 A folyó menti nagyobb települések
Az Örmény-felföldön, az Ararát-hegység és az Erzurum közt elnyúló 3000 m magas hegyláncon ered két ágból, a Murat folyó és a Karasu folyam találkozásánál. Törökország, Szíria és Irak területét érinti, vízgyűjtő területe még Kuvaitba és Szaúd-Arábiába is átnyúlik. Törökországban, a Toros-hegységben folyik. Ezen a szakaszon a folyó eléggé kanyargós, így a törökök több vízerőművet is építettek rá. Közülük a legnagyobb a Kebani-víztározó, a Karakaya-víztározó és a Törökország első miniszterelnökének (Mustafa Kemal Atatürk) a nevét viselő Atatürk-víztározó. A sok török vízerőmű építése és a folyóvíz túlhasználása Irakban már vízhiányhoz vezet. Gaziantep városától nem messze folyik át Szíriába. Itt a folyó mentén rengeteg ókori romváros található. A leghosszabb szír mellékfolyója a Khabur. Irakban egy alacsony tájon, a Mezopotámiai-alföldön folyik végig. A másik legjelentősebb mezopotámiai folyó, a Tigris Baszra kikötővárostól északra torkollik az Eufráteszbe. A két folyó itt Satt el-Arab néven egyesül és ömlik a Perzsa-öbölbe. Vízjárásuk eltér egymástól, mert a Tigris közvetlenül a törökországi hegyvidéki területről érkezik Irakba, míg az Eufrátesz először végigkanyarog a Szíriai-sivatagon és csak azután lépi át a határt.
Történelme az ókorig nyúlik vissza, nagy szerepe volt a sumer, a babilóniai, az asszír és az akkád civilizáció kialakulásában. Évszázadokon keresztül természetes határt képezett a Római Birodalom és a Perzsa Birodalom között. Vizét az ókori Mezopotámia sivatagos és félsivatagos területein öntözésre használták. A folyó partja mentén épültek a legfontosabb hajdani városok is, mit például Dejr ez-Zaur, Babilon, Uruk, Ur vagy a Nagy Sándor által alapított Rakka városa. A Bibliában, a négy nagy folyó egyike, az Ígéret Földjének északi határaként is említik. A legnagyobb, e folyó menti csata az babiloni II. Nabú-kudurri-uszur és II. Nékó egyiptomi fáraó serege között zajlott Kr. e. 605-ben, a karkemisi átkelőnél (karkemisi csata).
Éveken belül teljesen kiszáradhat az Eufrátesz folyó. A virágzó ókori birodalmak helyén ma már szinte mindenütt terméketlen sivatagok találhatóak. Ennek oka elsősorban az iraki, török és szíriai vízpolitikában, és a folyó évtizedes elhanyagolásában rejlik. Szakértők szerint akkora a baj, hogy néhány éven belül a folyó vízhozama a mai felére csökken. A csökkenő vízszint, a folyamatos aszály elüldözi a helyi halászembereket és gazdálkodókat. Ezek a jobbára alacsonyan képzett tömegek aztán a környékbeli városokba vándorolnak, hogy megélhetést találjanak, amit a munkaerőpiac nem képes lekövetni. Rizs- és gabonaföldek helyett most csak a kiszáradt, töredezett földterületek látványa fogadja a látogatót. A halászhajók sem a vízfelszínen lebegnek, hanem az üres folyómederben foszladoznak a tűző napon. A szárazság egyébként Irak egész területén jelentkezik. Az aszály következtében még a viszonylag csapadékdús északi területeken is 95 százalékkal kevesebb búza és árpa terem, de a datolyapálma és citrus ültetvények is megsínylik a klímaválságot és a drasztikus vízhiányt.
A folyó menti nagyobb települések[szerkesztés]
Szíria: Rakka, Dajr az-Zaur
Irak: Hadísza, Nedzsef, Ramádi, Baszra
Az Eufrátesz és a nemzetközi jog Archiválva 2011. február 9-i dátummal a Wayback Machine-ben (angolul)
The Jewish Encyclopedia: Eufrátesz – Az Ótestamentum említései a folyóról (angolul)
Törökország vízhasznosítása és az Eufrátesz (törökül)
Vízipiac Magazin- Kiszáradóban az Eufrátesz
A Pallas nagy lexikona
Livius.org Archiválva 2010. március 10-i dátummal a Wayback Machine-ben (angolul)
A Wikimédia Commons tartalmaz Eufrátesz témájú médiaállományokat.
Aksu ·  Araksz ·  Arda ·  Bartın ·  Biga ·  Büyük Menderes ·  Ceyhan ·  Çoruh ·  Eufrátesz ·  Gediz ·  Gelevara ·  Göksu ·  Kızılırmak  ·  Köprüçay ·  Kura ·  Küçük Menderes ·  Manavgat ·  Marica ·  Murat ·  Orontész ·  Sakarya ·  Seyhan ·  Terme ·  Tigris ·  Tundzsa ·  Yağlıdere ·  Yeşilırmak
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Eufrátesz&oldid=24937924”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
गोंयची कोंकणी / Gõychi Konknni
A lap utolsó módosítása: 2022. május 18., 07:04
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.