hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu en hu cs hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. augusztus 4.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Nádasdy-kastély (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Nádasdy-kastély témájú médiaállományokat.
A nádasdladányi Nádasdy-kastély a 19. század második felében, Tudor-stílusban emelt épület, mely elkészültétől fogva egészen a második világháborúig a Nádasdy család egyik székhelyeként szolgált.
A Nádasdy család őseinek már a 14. században voltak birtokai a környéken. A Schmidegg grófok 1736-ban szerezték meg a ladányi birtokot. Nádasdy Lipót 1851-ben Schmidegg Károlytól vette meg Sárladányt, amelynek nevét később a család kérésére Nádasdladányra változtatták. Nádasdy Lipót ezután itt alakította ki birtokai új központját.[1] A birtokon ekkor egy barokk stílusú kis kúria állt.[2] Az épület és a hozzá tartozó park a Sárrét mocsaras, lápos vidékének szélén lévő sík területen helyezkedik el. Nádasdy Lipót halála után a vagyont fia, Ferenc örökölte a kastéllyal együtt. A korábbi barokk kúriát 1873-ban Hübner Nándor székesfehérvári építész és Linzbauer István budapesti műépítész tervei alapján átalakították, kibővítették. A családi legendárium szerint a Nádasdyak Angliából származnak, talán ezzel is magyarázható, hogy az új épület romantikus-Tudor-stílusú lett. Hozzátoldottak egy tornyot és egy kétszintes, a megújult épület főszárnyaként funkcionáló épületrészt is. A kastély mai formáját kisebb átépítések (pl. a télikert elbontása) után nyerte el. Főbejárati homlokzatán a Nádasdy család festett címere található.
Az épület berendezése építésekor modernnek számított: bevezették a vizet, a gázvilágítást és a telefont, kiépítették csatornahálózatát. A fűtést a hagyományos kályhák és kandallók mellett az alagsorban tőzegkazánnal működő, légbefúvásos rendszer biztosította. Külön érdekessége az épületnek, hogy a konyha nem a kastélyban, hanem a kertben emelt külön épületben kapott helyet; az ételt föld alatti síneken juttatták el a főépületbe.[2] Az épület külön templommal rendelkezett, melyet 1885-ben szenteltek fel.[3]
A kastély egyik legszebb terme az ősök csarnoka, ahol a család leghíresebb tagjainak egész alakos képmásait állították ki. Az előkelően berendezett kastély termei közül a Hauszmann Alajos tervei alapján készült könyvtár rendkívüli belsőépítészeti megoldásaival tűnik ki. Kazettás fa mennyezet, csavart oszlopok, a galérián kovácsoltvas mellvéd egészíti ki az elegáns polcrendszert. A korszak legismertebb mesteremberei készítették a díszes kovácsoltvas csillárokat, a könyvtár galériájának korlátját, a falburkolatokat, a könyvtárterem berendezését, továbbá az ősök csarnoka festett üvegablakait. Az asztalosmunkát Thék Endre, a későbbi bútorgyáros készítette Pecz Samu tervei szerint. A kastély egykori kép- és könyvgyűjteménye jelenleg a Magyar Nemzeti Múzeum, a könyvek egy része pedig az Országos Széchényi Könyvtár és a keszthelyi Kastélymúzeum tulajdonában van.
A második világháború és a Nádasdy család elmenekülése után az épületet kifosztották. A kastély 1982-ben került a Honvédelmi Minisztérium birtokába. 1982–1994 között az épület üresen állt; az alapvető karbantartási munkák elmaradása miatt állaga jelentősen romlott. Többször beázott, illetve telenként nem fűtötték fel, ennek eredményeként az ősök csarnokának faburkolatát és a könyvtárat penészgomba támadta meg. Az épületet 1993-ban kiemelt műemlékké nyilvánították, majd a magyar állam tulajdonába, a Műemlékek Nemzeti Gondnokságának vagyonkezelésébe került. Rehabilitációja a homlokzat felújításával kezdődött meg 2009 szeptemberében.[4] A kastély és a hozzá tartozó park ma múzeumként funkcionál. A Nemzeti Kastélyprogram és Nemzeti Várprogram keretén belül az épületet felújították:[5] az Ősök csarnokába visszakerültek a festmények, a földszintet rekonstruálták, valamint kávézót, múzeumshopot és múzeumpedagógiai részleget alakítottak ki.[6] A megújult épületet 2021. augusztus 3-án adták át.
Az eredetileg 60 hektáron elterülő park története a Schmidegg grófok idejére nyúlik vissza.[3] Nádasdy Ferenc a kastélyépülettel együtt a környező parkot is fejlesztette Kálmán János, a család kertészének közreműködésével. A kor divatja szerint tájképi kertet alakítottak ki, mesterségesen létrehozott, másfél holdnyi tóval, ennek a közepén fahídon át megközelíthető kis szigettel, mesterséges vízeséssel. A tóásás során kiásott földből dombokat emeltek, a legmagasabbra bástyaszerű víztornyot építettek. Az öntözést a parkot behálózó vízvezetékrendszerrel oldották meg; a vizet a közeli Nádor csatornából szivattyúzták fel. A liget déli részében kapott helyet a lóistálló és a kocsiszín is, valamint itt állt a család házi festőjének, Valentyin Jánosnak a háza és műterme.
A második világháború után a parkot elhanyagolták. Eredeti növényzetének egy része kipusztult, a tó kiszáradt, míg a kertben lévő nyári szalon, üvegház és játszóház megsemmisült. A sok viszontagságot átvészelt megmaradt növényzet között több száz éves famatuzsálemek is találhatók. A Nemzeti Kastélyprogramban az épület mellett a kertet is revitalizálták, a tavat helyreállították.[6]
Fafajai között megtalálható a bükk (Fagus sylvatica), éger (Alnus), juhar (Acer), magas kőris (Fraxinus excelsior), platán (Platanus), tövises lepényfa (Gleditsia tracanthos), ostorfa (Celtis), kocsányos tölgy (Quercus robur), fűzfafajok (Salix), a nyárfafajok (Populus) közül fekete nyár (Populus nigra) és fehér nyár, fekete dió (Juglans nigra), császárfa (Paulovnia tomentosa), valamint az örökzöldek között a virginiai boróka (Juniperus virginiana), andalúziai jegenyefenyő (Abies pinsapo), európai vörösfenyő (Larix decidua), tiszafa (Taxus baccata) és tuja (Thuja).
Barabás Miklós: gróf Nádasdy Ferencné Zichy Ilona egész alakos portréja
A kastély felújított homlokzata
A kastély a levegőből, körülötte a parkkal
A kastély a felújítás után, légi felvételen
↑ Archivált másolat. [2009. augusztus 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 14.)
↑ a b Nádasdy-kastély honlapja
↑ a b Műemlékek Állami Gondnoksága
↑ MTI: Megszépült a nádasdladányi Nádasdy-kastély. Múlt-kor (magyarul) (2010. szept. 26.) (Hozzáférés: 2016. jún. 9.)
↑ Nemzeti Kastélyprogram és Nemzeti Várprogram: Nádasdladány, Nádasdy-kastély. Nkvp.hu (magyarul) (Hozzáférés: 2020. jan. 27.)
↑ a b Gyöngyösi Klaudia: Megújult a historizmus korabeli Nádasdy-kastély. Magyar Építők (2021. aug. 2.) (Hozzáférés: 2021. aug. 4.)
A Nádasdy-kastély a Forster Központ honlapján. nemzetimuemlek.hu (Hozzáférés: 2016. jún. 9.) arch
↑ Nádasdy-kastély honlapja:  A Nádasdy-kastély hivatalos honlapja. nadasdykastely.wix.com (magyarul) (Hozzáférés: 2016. jún. 9.) arch
↑ Műemlékek Állami Gondnoksága:  A Nádasdy-kastély a Műemlékek Állami Gondnokságának honlapján. www.mag.hu (magyarul) (Hozzáférés: 2016. jún. 9.) arch
Fejér megye kastélyai és kúriái
Holczer–Jászay–Janiga–Spingler-kastély (Aba-Belsőbáránd) •  Zichy-kastély (Aba–Bodakajtor-Felsőszentiván) •  Habsburg-kastély (Alcsútdoboz-Alcsút) •  Szluha-kastély (Alsószentiván) •  Batthyány-kastély (Bicske) •  Miske-kastély (Bodajk) •  Marsovszky-kastély (Bodajk) •  Lamberg-kastély (Csákberény) •  Esterházy-kastély (Csákvár) •  Végh-kastély (Csókakő) •  Szőgyény-Marich–Simssich-kastély (Csór) •  Festetics-nagykastély (Dég) •  Festetics-kiskastély (Dég) •  Dóra-kastély (Dunaújváros-Pálhalma) •  ciszterci kastély (Előszállás) •  ciszterci kastély (Előszállás-Róbertvölgy) •  Batthyány–Draskovich–Csekonics-kastély (Enying) •  Károlyi-kastély (Fehérvárcsurgó) •  Ürményi–Hartig–Nádasdy-kastély (Gárdony-Agárdpuszta) •  Batthyány–Zichy–Sennyei-kastély (Hantos) •  Strasszer-kastély (Igar-Vámpuszta) •  Amadé–Bajzáth–Pappenheim-kastély (Iszkaszentgyörgy) •  Farádi Vörös–Végh-kastély (Kajászó) •  Zichy–Széchényi-kastély (Káloz-Belmajor) •  Halász-kastély (Kápolnásnyék) •  Cziráky-kastély (Lovasberény) •  Brunszvik-kastély (Martonvásár) •  Lonkay-kastély (Mátyásdomb) •  Huszár–Bárándy–Szécsy–Blaskovich–Szabó–Droppa-kastély (Mezőszilas) •  Kenessey–Lorsy–Salamon–Strommel-kastély (Mezőszilas) •  Lamberg–Szécsen-kastély (Mór) •  Luzsénszky–Festetics–Trauttenberg-kastély (Mór) •  Luzsénszky–Trauttenberg-kastély (Mór) •  Nádasdy-kastély (Nádasdladány) •  Lyka-kastély (Pázmánd) •  Győry-kastély (Perkáta) •  Fould-Springer–Wooster-kastély (Pusztaszabolcs) •  Halász-kastély (Pusztaszabolcs-Felsőcikola) •  Halász–Freund-kastély (Ráckeresztúr) •  Lyka–Brauch-kastély (Ráckeresztúr-Szentmiklóspuszta) •  Zichy-kastély (Sárbogárd-Nagyhörcsökpuszta) •  püspöki kastély (Sárkeresztúr) •  Esterházy-kastély (Sárosd) •  Zichy–Szterényi-kastély (Sárszentmihály) •  Zichy–Hadik-kastély (Seregélyes) •  Zichy-kastély (Soponya-Nagyláng) •  Popovics-kastély (Szabadbattyán-Lajostelep) •  Nedeczky–Griebsch-kastély (Szabadegyháza-Középszolgaegyháza) •  Bory-vár (Székesfehérvár–Öreghegy-Máriavölgy) •  Kégl-kastély (Székesfehérvár-Csalapuszta) •  Simay–Holczer-kastély (Székesfehérvár-Kisfalud) •  Sajnovics–Batthyány–Dreher-kastély (Tordas) •  Zichy-kastély (Vajta) •  Zichy–Weinckheim-kastély (Vajta) •  Ürményi-kastély (Vál) •  Beck-kastély (Velence) •  Hauszmann–Gschwindt-kastély (Velence) •  Meszleny-kastély (Velence) •  Meszleny–Wenckheim-kastély (Velence) •  Zichy-nagykastély (Zichyújfalu-Újfalupuszta)
Bissingen–Zichy-kúria (Aba) • Zichy–Bolváry-kúria (Aba) •  Zichy-kúria (Adony) •  Korsós-kúria (Baracska) •  Kozma-kúria (Baracska) •  Ódor-kúria (Baracska) •  Raymand-kúria (Baracska) •  Magasházy-kúria (Baracska-Gellértpuszta) •  Csók–Szluha–Kiss-kúria (Cece) •  Festetics-kúria (Dég) •  Montbach–Frankl-kúria (Dunaújváros) •  Sigray-kúria (Dunaújváros-Sándorpuszta) •  Frankl-kúria (Dunaújváros-Szedrespuszta) •  Schrikker-kúria (Enying-Balatonbozsok) •  Eötvös-kúria (Ercsi) •  Wimpffen-kúria (Ercsi) •  Wimpffen–Zerkovitz-kúria (Ercsi-Sinatelep) •  pérposti kúria (Gárdony-Dinnyés) •  Fiáth–Nagy-kúria (Hantos) • Kenessey-kúria (Kápolnásnyék) • Vörösmarty-kúria (Kápolnásnyék) •  Trauttenberg–Ivánka-kúria (Pátka) •  Palkovits-kúria (Perkáta-Kisperkáta) •  Haggenmacher-vadászkastély (Pusztavám) •  Jankovich-kúria (Rácalmás) •  Zichy-kúria (Sárbogárd-Kislók) • Zichy-kúria (Sárbogárd-Sárszentmiklós) •  Zichy–Szterényi-kúria (Sárszentmihály) • Zichy–Grünfeld–Gerlóczi-kúria (Soponya-Tarnóca) • Zichy-kúria (Tác-Világospuszta) • Manndorff–Wickenburg-kúria (Velence)
Gräber-kúria (Aba) • Fiáth-kúria (Hantos-Középhantos) • Farkas-kastély (Mezőfalva-Farkasismánd) • Dániel-kúria (Kápolnásnyék-Pettend) • Földváry–Luczenbacher-kastély (Kápolnásnyék-Pettend) • Haltenberger-kúria (Kápolnásnyék-Pettend) • Sárközy-kúria (Kápolnásnyék-Pettend) • Széchenyi-kastély (Sárszentmihály-Sárpentele) • Zichy-kúria (Szabadegyháza-Hippolitpuszta) • Meszleny–Mandorff–Pick-kastély (Velence-Tükröspuszta) • Zichy-kiskastély (Zichyújfalu-Újfalupuszta)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nádasdy-kastély_(Nádasdladány)&oldid=24093358”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. augusztus 4., 16:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.