hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
„Jöjjenek haza az amerikai magyarok” | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Napraforgó-aratást ünneplő magyar kivándorlók Amerikában, Clevelandben (Wikipedia)
„Jöjjenek haza az amerikai magyarok”
háborús veszteség, kivándorlás, munkaerő-gazdálkodás, USA
A magyar belügyminisztérium 1918 elején a háborús vérveszteség pótlására akart akciót indítani. Elsősorban az amerikai magyarokat akarták megnyerni, hogy térjenek vissza az óhazába, pótlandó az iszonyatos emberhiányt. Jellemző, hogy a kínálkozó üzleti lehetőségre német hajótársaságok próbálták rávetni magukat – ám hiába.
Az első világháborús veszteségekről a hazai sajtó a harcok idején nem hozott nyilvánosságra adatokat. Egy 2014-es KSH-kutatásból viszont tudjuk, hogy a háborúban elesetteket, eltűnteket és a harcok alatt bekövetkezett demográfiai hanyatlás következtében elmaradt születéseket is beleszámítva, mintegy kétmillió főre becsülhető az „emberhiány” az 1914 és 1918 közötti Magyarországon.
Az iszonyatos helyzet a politikát is aggasztani kezdte. A Magyarország című lap A visszavándorlás előkészítése: jöjjenek haza az amerikai magyarok című, 1918. január 4-i cikke szerint „ama sok közgazdasági és társadalmi kérdés közé, amelyek a közelgő béke után napirendre kerülnek, tartozik a kivándorlás, illetőleg a visszavándorlás végleges megoldása is”. A lap úgy vélte, a szomszédos országokból való betelepítéssel nem enyhíthető az emberveszteség, mert onnan nem várható tömegek beözönlése. Ekkor a szerző még nem sejthette, hogy éppen ez fog történni 1918 után – csakhogy akkor már mások lesznek a szomszédos államok, mint 1914-ben: Magyarország majd Ausztria, Csehszlovákia, Románia és a Szerb–Horvát–Szlovén Királyság gyűrűjében találja magát. Közülük az utóbbi háromból, a kisantant államaiból pedig magyarok jelentős tömegei menekülnek majd át.
Az amerikai visszavándorlás ügyére mindenesetre a Magyarország nem magától jött rá: 1918 januárjában értesülést kapott arról, hogy a belügyminisztériumban már hozzáláttak „az ügy” előkészítéséhez. Becslések szerint „a háború előtt körülbelül egymillió magyar állampolgár volt az Unióban. Az amerikai háború kitöréséig ezeknek általában nem volt valami rossz dolguk, mert – a beérkezett jelentések szerint – többnyire jól kerestek és sok pénzt tettek félre” – írta a lap.
Ebben nem volt teljesen igaza a cikk szerzőjének, mert egy 1908-as tanulmány, amelyet a híres társadalomtudós, ifj. Leopold Lajos készített, egész más képet mutatott az amerikai magyarokról. Mindazonáltal Leopold éppen a visszavándorlás jelenségét elemezte, ez ugyanis spontán módon is jelentkezett az első világháború előtt. 1907 végére például kiderült, hogy pár hét leforgása alatt „egyszerre 60%-kal több visszavándorló érkezett, mint az egész 1906. évben”, és így körülbelül 40 ezer ember indult vissza Amerikából 1907-ben. Leopold a jelenség nyomába eredt, és kimutatta: a kivándorolt magyarországi munkások (ők nem voltak mind magyar nemzetiségűek, jelentős részük szlovák vidékekről került ki) nem beszéltek angolul, borzalmas lakáskörülmények között tengődtek Amerikában, és olyan munkákat végeztek, ahol sem szakszervezeti védelemben nem részesültek, sem szaktudást nem igényelt a pozíciójuk. Így az akkori válság kirobbanásakor elsőnek bocsátották el őket a vasútépítésekről, a vasércbányákból és más olyan ágazatokból, amelyet a krízis különösen súlyosan érintett.
Azt is megjegyezte Leopold, hogy Kaliforniába mindössze 41 magyar ment, miközben a válság sújtotta három szövetségi állam, Pennsylvania, Ohio és New York területére érkezett az 1907-ben kivándorolt 60 ezer magyar kétharmada (40 ezer ember). Márpedig a frissen érkezettek voltak azok, akik az elbocsátások első hullámába bekerültek. Leopold rámutatott, hogy a megnövekedett visszavándorlás során a magyar hatóságok 1908-ban nem tudtak mit kezdeni a frissen visszatértekkel: felüknek semmilyen munkát nem tudtak ajánlani, másik felüknek pedig mezőgazdasági fizikai munkát kínáltak vagy vasútépítésekhez várták őket.
A társadalomtudós szerint a kivándorlás és a visszavándorlás ugyanarra a problémára volt visszavezethető: a képzetlen, szakmunkásként elhelyezkedni nem tudó tömegek ide-oda áramlására a kontinensek között. Azt is kimutatta, hogy ezek a képzetlen tömegek viszont a hazai viszonyokhoz képest tényleg óriási megtakarításokat gyűjtöttek Amerikában (elemi szükségleteiket is minimálisra csökkentve), amivel a magyar fizetési mérleget hazautalásaik és esetleges végleges hazatelepülésük révén jelentősen javították a 20. század elején.
Triesztből Amerikába induló kivándorlók a 20. század elején (Wikipedia)
A Magyarország című lap persze nem foglalkozott ilyen mélységben a helyzettel 1918-ban. Szerinte változott a szituáció, amióta Wilson megüzente a háborút a központi hatalmaknak (ez 1917-ben történt), és „az amerikai magyarságban örvendetesen fölébredt a visszavándorlási kedv.” Ezért a „belügyminisztériumban azon tanácskoznak most, hogy miként könnyítsék meg a visszavándorlást. A főcél az, hogy a visszatérőknek némi földet vagy legalább is bérletet biztosítsanak”. Ám a hazai politika tartott is a visszavándorlóktól: „Utasítani fogja a kormány a vidéki közigazgatási hatóságokat, hogy a visszatérőkkel különös jóindulattal és előzékenységgel bánjanak”, és „tervezik a gyülekezési és szólásszabadság legliberálisabb kezelését, mert a hazatérők százezrei ehhez hozzászoktak.”
Az itthon rekedt tömegektől megtagadott választójog kérdése is felmerült: „Talán azt is meg lehetne csinálni, hogy minden nagykorú visszavándorlónak, különösen az Amerikából érkezőnek nyomban a visszatérésekor szavazati jogot adjunk, mert ha ő választópolgár volt Amerikában, akkor az akar lenni édes hazájában is” – vetette fel a Magyarország.
Az újság szerint Amerikából „mintegy 300-400000 magyar akar a hadiállapot megszüntetése után nyomban hazatérni. Oly tömeg ez, amelynek hazaszállítása nem könnyű feladat.”
A „nem könnyű feladat” azonban felkeltette a nagyvállalkozók érdeklődését. Ezt már január 24-én a Budapesti Hírlap jelentette: „A tengerentúli utasszállítás, az amerikai kivándorlás, vagyis most inkább a remélt visszavándorlás kínálkozó nyereségének kiaknázására a mérkőzés már megindult.” A hírlap szerint „a Hapag és a Norddeutscher Lloyd jelentkeztek a magyar kormánynál és újból engedelmet kértek a kivándorlási üzlet folytatására a háború után”. Az üggyel a kivándorlási tanács foglalkozott, de „egyelőre a koncesszió kiadását a tanács visszautasította”. (Ehelyett inkább egy Fiuméből közvetlenül New Yorkba közlekedő hajójárat beindítását tartották fontosabbnak.)
A bizottság álláspontja szerint „a németekkel csak akkor szerződhetünk, ha teljes garanciát nyújtanak a magyar kivándorlási törvény tiszteletben tartására. Évenként 120-180 ezer lélek szakadt ki a nemzet testéből a kivándorlás útján. Ennek a szomorú számnak fele illegitim úton hagyta el az országot, mert német kikötőbe jutva, a Hapag és a Lloyd útlevél nélkül is kivitette őket Amerikába. Az új koncesszió megadását a kivándorlási tanács attól teszi függővé, hogy a nagy német hajósvállalatok kötelezik magukat, hogy útlevél nélkül sehol sem vesznek föl magyar kivándorlót.”
A fiumei vonal terve később is foglalkoztatta a lapokat. Az Újság például arról írt április elején, hogy a ki- és visszavándorlási forgalmat csak a belügyminisztertől kapott engedéllyel bonyolíthatná le az új hajóvonal, tehát a kormány állásfoglalása nélkül erről korai még spekulálni. Más kérdés, hogy pár hónap múlva, az első világháborús vereség után a magyar belügyminiszter már nemcsak Fiumében nem fog rendeleteket kiadni, de az amerikai magyaroknak sem lesz túl nagy kedvük tengerre szállni és az óhazába visszatérni.
Ifj. Leopold Lajos: A visszavándorlás mérlege. = Huszadik Század, 1908/1. 143–162.
A visszavándorlás előkészítése. Jöjjenek haza az amerikai magyarok = Magyarország, 1918. január 4.
A kivándorlás koncessziója = Budapesti Hírlap, 1918. január 24.
Az Újság, 1918. április 6.
Háborúk, válságok, diktatúrák demográfiai hatásai. I. A Nagy Háború. (Felelős szerkesztő: Dr. Rácz Attila) Központi Statisztikai Hivatal, 2014.
Készítette: Szegő Iván Miklós
Előző bejegyzés Wekerle lemondása után újra miniszterelnök, de kormánya átalakultKövetkező bejegyzés Helsingfors a vörös gárda kezében
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva