hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nds hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu es en fr hu en hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu pl en hu fr hu hu en hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu en fr hu cs hu lt en et hu eo hu pl es fr hu es hu hu hu hu hu hu hu en fr hu hu hu hu hu hu hu es pl es nl hu hu fr de en de hu hu sk hu hu hu hu hu eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1995. január 29. (85 évesen)
Herceg János (Zombor, 1909. május 11. – Zombor, 1995. január 29.) vajdasági (jugoszláv) magyar író, szerkesztő, műfordító.
Ez a szócikk szaklektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja (extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek) részletezi. Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont!
3.2 Elbeszélések, esszék és tanulmányok
Az elemi iskolát és a gimnáziumot szülővárosában végzi. 1929-ben Iksz címen folyóiratot ad ki, aminek egyetlen száma jelent meg. 1932-1934-ig nyomdai tisztviselő Zomborban, majd az Új Hírek munkatársa. 1936-1938-ig Budapesten a Dante Könyvkiadó szerkesztője. 1939-től az Új Hírek munkatársa, rövid ideig főszerkesztője, majd az újvidéki Reggeli Újság újságírója. 1941-től a zombori városi könyvtár igazgatója. A Délvidék visszatérése idején a Kalangya főszerkesztője. A háború után 1953-ig az újvidéki Testvériség-Egység Könyvkiadó Vállalat szerkesztője. Két megbízatási ciklusban is (1953-1955 és 1957-1977) az Újvidéki Rádió szerkesztője. 1955-1957-ig a Híd főszerkesztője. 1977-től nyugdíjas és később Doroszlóra költözik. Innen publikál a vajdasági elektronikus és írott sajtóba. 1981-ben: a Vajdasági Tudományos és Művészeti Akadémia tagjai közé választják. 1998-ban Doroszlón emlékére irodalmi díjat alapítanak.
Herceg János munkássága kivételesen gazdag volt, jóllehet egy pesti kitérőtől eltekintve a megnevezett szűk földrajzi térségben teljesedett ki, melyet esetleg még csak a baranyai Kiskőszeg (Batina) felé lehetne tágítani. Innen indult el és ide tért vissza képzelt és való európai útjairól, ingázott Belgrád és Budapest, Újvidék és Szabadka között, kereste fel olvasóit, riportalanyait, írótársait. S közben írt, napról napra, hétről hétre, írt fáradhatatlan kitartással és elkötelezettséggel csaknem hét évtizeden át. Ennek a bámulatos termelékenységnek az eredménye negyven önálló könyve.
A regények mellett minden prózai műfajban kifejezte magát, mégpedig a legtöbb esetben sikerrel, mivelhogy a mesterség minden titkának ismerője volt. Fő műfajának az esszét mondhatjuk, de írt naplójegyzeteket, arcképeket, kritikákat, riportokat, szociográfiákat, tárcákat, esszéket, helytörténeteket, miközben az írói erényei közül egyre jobban az emlékezés került az első helyre, az általa művelt műfajok sokaságában a múltat „újrateremtette”, jelenné varázsolta.
Herceg János közéleti ember is volt, közíró a szó legnemesebb értelmében. „Magyar írók vagyunk, nem nézhetjük közömbösen népünk sorsának alakulását” – mondta, s ennek a szellemében cselekedett is „a koráramlatoknak a vad vonulásában”. Talpon maradva élte át a sorsfordulókat, rendszerváltozásokat, ennek magyarázatát abban látta, hogy „óvatosan úsztam szemben az árral, de szemben úsztam...” Visszafogottsága ellenére írásait cenzúrázták, kihagyták, elfektették a nála is óvatosabb szerkesztők. Mindenkinél többet tett népünk fennmaradásáért, de a szétszóródás, a gyámolatlanság tényei láttán nemegyszer riadtan tapasztalta az egyéni helytállás elégtelenségét.
Tó mellett város, 1937 (hasonmásban: 2009)
Ég és föld, 1959
Elbeszélések, esszék és tanulmányok[szerkesztés]
Viharban; előszó Szenteleky Kornél; Jugoslavenska štamp, Sombor, 1934
Gyászoló kőművesek; Kalangya, Zombor, 194?
Bors és fahéj; Testvériség-Egység, Noviszád, 1950
Három halász meg egy molnár; Testvériség-Egység Kiadó, Újvidék, 1953
A tengerkirály; Progres, Novi Sad, 1959
Gyaloghintó. Elbeszélések; Forum, Novi Sad, 1965
Ég és föld. Válogatott írások; Forum, Novi Sad, 1967
Egy meg egy. Arcképek, 1968
Évek és könyvek; Fórum, Újvidék, 1971
Kék nyárfás. Elbeszélések; Forum, Újvidék, 1979
Árnyak Novellák; Forum, Újvidék, 1982
Távlatok. Napló helyett. Esszék; Forum, Újvidék, 1983
Összegyűjtött elbeszélések I–III., 1986
Vuk és kora. Esszék; Forum, Újvidék, 1987
Kitekintő. Napló helyett 1984–1987; Forum, Újvidék, 1989
Nyíló idő. Esszék, visszaemlékezések; Forum, Újvidék, 1991
Régi dolgainkról. Esszék; Forum, Újvidék, 1993
Medvecukor. Gyermek- és ifjúsági történetek; Forum, Újvidék, 1995
Összegyűjtött esszék, tanulmányok, 1-3.; összegyűjt., utószó, jegyz. Pastyik László; Zavod za ud̂benike i nastavna sredstva, Beograd, 1999–2003
Viharban (hasonmás kiad); előszó Szenteleky Kornél, utószó Toldi Éva; Szabadegyetem, Szabadka, 2009 (Életjel könyvek)
Kiáltás a ködből; Forum, Újvidék, 1970
Változó világban; Testvériség-Egység, Noviszád, 1950
Leányvári levelek; Forum, Novi Sad, 1959
Hazulról. Naplójegyzetek; Forum, Novi Sad, 1965
Embersor; Forum, Újvidék, 1977
Visszanéző. Helytörténeti emlékek; Forum, Újvidék, 1979
Leányvári levelek; utószó Kontra Ferenc; HunCro, Eszék, 2009
Srbsko-magyarski reč nik / Szerb-magyar szótár; Vajdasági Magyar Kultúrszövetség, Szombor, 1946
Magyar-szerb szótár / Madjarsko-srpski rečnik; Vajdasági Magyar Kultúrszövetség, Szombor, 1946
Vas Ferkó. A vitéz kovács; Testvériség-Egység, Újvidék, 1953
Vas Ferkó és más történetek; Forum, Újvidék, 1980
Szenteleky Kornél Irodalmi Díj, 1972
Híd Irodalmi Díj, 1977, 1979, 1989
Szirmai Károly Irodalmi Díj, 1986
Toldi Éva: Herceg János (monográfia). Forum, Újvidék, 1993. ISBN 86-323-0333-3
Gerold László: Jugoszláviai magyar irodalmi lexikon. Forum, Újvidék, 2001
Kalapis Zoltán: Életrajzi kalauz. Forum, Újvidék, 2003
Vajda Gábor: A magyar irodalom a Délvidéken Trianontól napjainkig. Bereményi, Budapest, 1995
Szabó Palócz Attila: Megfáradt zászlók lobogása az elcsituló szélben, Magyar Szó, 2015. január 10.
Silling István: Herceg Jánost olvasva. Néprajzi, művelődéstörténeti tanulmányok, cikkek; Grafoprodukt, Szabadka, 2009
A Gerard írójáról. Újraolvasva és emlékezve a száz éve született Herceg Jánosra; szerk. Bordás Győző; Forum, Újvidék, 2009
Herceg János centenáriuma. 1909–2009. Tanulmányok, emlékezések; összeáll. Fekete J. József; Forum, Újvidék, 2010
Szabó Palócz Attila: Visszapörgetés. Tárcák Herceg János emlékének; Életjel, Szabadka, 2013 (Életjel könyvek)
Sablon:A Digitális Irodalmi Akadémia posztumusz tagjai
A Digitális Irodalmi Akadémia posztumusz tagjai
Cs. Gyimesi Éva (2021)
Kardos G. György (2000)
Kolozsvári Papp László (2020)
Nemes Nagy Ágnes (1998)
Tersánszky Józsi Jenő (1999)
zárójelben a taggá válás éve
ISNI: 0000 0000 8351 5616
Vajdaság-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Herceg_János&oldid=24576002”
Vajdasági magyar költők, írók
Az összes lektorálandó lap
Lektorálandó lapok megjelölési dátum nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 13., 02:48
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.