hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu ca cs es hu hu hu hu en hu hu de hu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu hu ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
falu Romániában, Erdélyben, Fehér megyében
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Csertés (egyértelműsítő lap).
Tomușești-i kádár egyosztatú, emeletes háza a 19. század második feléből (a nagyszebeni skanzenban)
é. sz. 46° 25′ 00″, k. h. 23° 01′ 59″46.416666666667, 23.033055555556Koordináták: é. sz. 46° 25′ 00″, k. h. 23° 01′ 59″46.416666666667, 23.033055555556
A Wikimédia Commons tartalmaz Csertés témájú médiaállományokat.
A Mócvidéken, Topánfalvától északnyugatra fekvő szórványtelepülés.
Neve egy szláv eredetű *čbrtežb szóból származik, amely a fakérgek lehántásával végrehajtott erdőirtást jelentett. Ezen jelentésben a čertež szó ma is él a ruszinban, a helynevek tanúsága szerint pedig párhuzamai megvoltak több más szláv nyelvben és a románban is. A belőle alakult határnevek a román nyelvterületen a leggyakoribbak Gorj és Krassó-Szörény megyében, de megtalálhatók az Erdélyi-középhegységben, Máramarosban, Szilágyban és az Avasban is. Előfordulásuk északon a hucul Čertež, délnyugaton a szerb Crtež határnevekével határos. Lengyel nyelvterületen a San folyóig találkozunk Czerteż helynevekkel.[3] A falut 1850-ben Sartesch, 1854-ben Csertés és Certesea néven írták össze.
Torda, később Torda-Aranyos vármegyéhez tartozó móc falu volt. Lakói famegmunkálással, főként zsindelykészítéssel foglalkoztak. A szegényebbek messze eljártak famunkát végezni. Miután papjuk 1815-ben áttért a görögkatolikus vallásra, vita alakult ki a templom hovatartozása miatt. A falusiak négy deputációt is vezettek Karlócára, míg 1823-ban az alispán elöljáróikat 30 botütésre és 70 forint pénzbírságra büntette. 1918 és 1924 között Topánfalva részét alkotta.[4] 1945 után kiváltak belőle Borlești, Coasta Vâscului, Dric, Peste Valea Bistrii, Tomușești és Valea Caselor házcsoportok.
1910-ben 1219 román anyanyelvű lakosából 690 volt ortodox és 529 görögkatolikus vallású.
2002-ben a belőle kivált házcsoportokkal együtt 605 román nemzetiségű lakosa volt, közülük 590 ortodox és 7 görögkatolikus vallású.
A helyi görögkatolikus templom freskóinak festése közben hunyt el Stefan Tenecki, a híres aradi egyházi festő.[5]
Itt született 1888-ban Iosif Trifa, az Oastea Domnului ('Isten hadserege') nevű ortodox lelkiségi mozgalom alapítója.
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Fehér megye. adatbank.ro
↑ Janitsek Jenő: Contribuții la studiul relațiilor lingvistice româno-ucrainene (onomastica din Maramureș). Doktori értekezés, Kolozsvár, Babeș–Bolyai Tudományegyetem, 1979, 48–61. o.
↑ Vasile Bud: Câmpeni (Cluj-Napoca, 2011), 35. o.
↑ A francia Wikipedia Stefan Tenecki szócikke szerint.
Constantin Cothișel: Monografia comunei Certege și Istoria bisericei greco-orientale ortodoxe române din această comună. Sibiiu, 1900
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Csertés_(Románia)&oldid=22352026”
Utoljára szerkesztve 2020. március 10., 20:46-kor
A lap utolsó módosítása: 2020. március 10., 20:46
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.