hu eo hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu ca hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu de hu fr hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu eo hu es eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu hu hu en de hu fr hu is hu it hu hu ca fr hu hu hu fr hu hu hu sv fr hu en hu en hu hu hu hu hu hu de en hu pt hu hu hu eo fr cs hu pl id hu hu cs az hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu nb hu ast es hu es lv hu hu als fr tr hu is hu pt hu en hu hu sv hu fr hu de de de hu hu ms en hu eo fr hu hu hu pl fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu ko hu hu eo mr hu hu hu hu sv hu hu nl hu hu en fr hu hu hu hu fr hu hu fr pt sv de hu cs ms hu pl cs hu min hu en es hu hu hu hu en hu de de hu hu fi hu it hu hu hu hu es cs de hu it sk nb it en en ca en hu fr hu es hu fr hu es de fr pt de pt de hu hu es pl hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu cs hu lt hbs_lat en hu hu eo hu hu nb hu hu hbs_lat it cs hu uz fr hu et hu hu en cs de hu fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat eo fa fr it ms nl pl pt ro sk sl vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Kutas témájú médiaállományokat.
Kutas egy község Somogy megyében, a Nagyatádi járásban.
Kaposvártól mintegy 30 kilométerre nyugatra, Belső-Somogyban található, a Nagybajom-Lábod közti 6619-es út mentén; Beleggel, Ötvöskónyival és a 68-as főúttal a 6622-es út kapcsolja össze. Vonattal elérhető a Dombóvár–Gyékényes-vasútvonalon; Kutas megállóhely a település déli szélén helyezkedik el, a vasút és a 6619-es út kereszteződésének keleti oldalán.
A mai település területe már a bronzkorban is lakott volt, később a rómaiak pedig katonai tábort is építettek a közeli Rinya-parton. A 10. században már a magyar Bogát vezér nemzetsége telepedett le itt.[3]
Kutas neve onnan származik, hogy a tatárjárás előtt két mocsaras tó között terült el, és emiatt magas volt a talajvízszint, így könnyen lehetett kutakat fúrni, a környéken pedig több jó minőségű vizet adó kút is működött. Úrnője 1146-ban a pannonhalmi Szent Benedek-rendnek adományozta, 1240-ben pedig a Kutasi család bérelte ki. Első temploma a 15. századból származik, de egy évszázad múlva megsemmisült. Az 1534-ben adólajstromban 16 portával és 6 szegényportával szerepelt. A török megszállás idején a Messer, a Kutasi és a Hagymási családok volt a település földbirtokosai, majd a török kiűzése után a falu a Malik családhoz került. 1720-ban kincstári birtok lett, és bár a Rákóczi-szabadságharc után elnéptelenedett, később új telepesek érkeztek Kutasra. 1728 és 1733 között Stansics István, ezután Adamovics Ferenc, 1770-ben pedig a Boronkay család birtokolta. 1787-ben lakossága 112 család volt, akik nagyrészt a református vallást követték. Ők sokáig vitáztak a templom birtoklásáért, majd a vita úgy oldódott meg, hogy a 18. század végére két templom is felépült, egy református és egy katolikus.[3]
1855-ben kolerajárvány pusztított Kutason. Ebben az időben indult meg a nagybirtok kapitalizálódása, így megjelentek mezőgazdasági idénymunkások, akik cselédházakban laktak. 1871-ben Kutast mezővárosból kisközséggé sorolták vissza, egy évvel később azonban megnyílt a települést is érintő, Kaposvár és Zákány közti vasútvonal, ami megkönnyítette a közlekedést, ezáltal elősegítette a gazdasági fejlődést is, csakúgy, mint az 1904-ben megalakult hitelszövetkezet. 1888-ban visszaköltözött a településre a református iskola, 1902-ben új református templom, 1924-ben pedig csendőrlaktanya épült, a következő évtől pedig a katolikus népiskola már két tanteremmel és két tanítóval működött. Ezekben az időkben már távírda és telefonállomás is üzemelt a faluban. 1925-ben Kutast és a hozzá tartozó pusztákat (Alsó-Gyóta, Cili, Cser, Felső-Gyóta, Kálista, Kozma, Nagykerék, Vörös-akol) összesen 1544-en lakták.[3]
A második világháború idején Kutas beleesett a frontvonalba: a házak 60%-a megsérült, a református templomot felrobbantották, a területet aláaknázták. A háború után először földosztás, majd szövetkezetesítés történt, korszerűsítették az iskolát és az óvodát, szolgálati lakások épültek, valamint létrejött egy bölcsőde és egy diákotthon is. Az 1960-as években az addig a kivezető utak mentén terjeszkedő falu nyugati részén is új utca nyílt. 1965-ben már 1881-en éltek a településen, de ezt a számot azóta sem haladta meg soha a lélekszám. 1969-ben Kutas Kisbajommal és Beleggel közös tanácsot alakított, amelyhez később Szabás is csatlakozott. 1970-ben alakult meg a Béke MGTSZ (Beleg és Kisbajom részvételével), a Földműves-szövetkezet helyett pedig létrejött az ÁFÉSZ. 1990-ben a tehéntartó gazdák szövetkezést hoztak létre, majd 1992-ben Földrendező Bizottság alakult. Kutason is megkezdődött a kárpótlás: ennek során sokan visszakapták a földjüket, így önálló gazdálkodásba tudtak kezdeni.[3]
2015 novemberében készült el a Nagyatádot, Bakházát, Görgeteget, Háromfát, Kutast, Lábodot, Ötvöskónyit, Rinyaszentkirályt, valamint Taranyt érintő szennyvíz-beruházás.[4]
1990–1994: Horváth Istvánné (független)[5]
1994–1998: Egyed György (független)[6]
1998–2002: Horváth Imre (független)[7]
2002–2003: Horváth Imre (független)[8]
2003–2006: Egyed György (független)[9]
2006–2010: Egyed György Gyula (független)[10]
2010–2013: Ütő Szabolcs (Fidesz-KDNP)[11]
2013–2014: Ütő Szabolcs (Fidesz-KDNP)[12]
2014-2019: Ütő Szabolcs (Fidesz-KDNP)[13]
2019-től: Ütő Szabolcs (Fidesz-KDNP)[1]
A településen 2003. július 20-án időközi polgármester-választást tartottak,[9] az előző polgármester halála miatt.[14]
2013. december 1-jén ismét időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani Kutason, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[15] A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, és a győzelmet öt jelölt között megszerezve meg is tudta erősíteni pozícióját.[12]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,8%-a magyarnak, 21% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 64,3%, református 8,9%, evangélikus 0,4%, felekezet nélküli 7,4% (18% nem nyilatkozott).[16]
A Kutast és Segesdet összekötő út mellett, Belső-Somogyban Kutas-Kozmapusztán található. A jelentős birtokkal, igényes gyümölcs és agrárkultúrával rendelkező Hertelendy Andor és családja az 1920-as-1930-as évek között építtette a kastélyt eklektikus stílusban. Ekkor alakították ki a kastély díszparkját is. A házat a család 1951-ig, az államosításig lakta. A későbbi kezelő, a Kutasi Állami Gazdaság szerkezetileg megóvta a házat, így nem jutott a hozzá hasonló épületek sorsára. A kastély felújítása, 2000 óta kastélyszállóként működik.
A 18. századi barokk szobor műemléki védelem alatt áll.[17]
A második világháborúban a németek által felrobbantott templom helyén az 1940-es évek végén szocreál stílusban épült a mai templom, amelynek négyoszlopos portikusza van.
↑ a b Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ a b c d Kutas története. A település honlapja. [2016. január 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. december 26.)
↑ Ünnepélyes átadás. nagyatad.csatornaprogram.hu. (Hozzáférés: 2017. június 16.)
↑ Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 6.)
↑ Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
↑ Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
↑ a b Kutas települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003. július 20. (Hozzáférés: 2020. május 27.)
↑ Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
↑ Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 14.)
↑ a b Kutas települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2013. december 1. (Hozzáférés: 2020. június 15.)
↑ Kutas települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 26.)
↑ Időközi önkormányzati választások 2003-ban (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003 (Hozzáférés: 2020. május 26.)
↑ 2013. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2013 (Hozzáférés: 2020. június 15.)
↑ A Szentháromság-szobor a muemlekem.hu-n. (Hozzáférés: 2015. december 31.)
Simon József: Kutas 850 éve
A Nagyatádi járás települései
Bakháza ·  Beleg ·  Bolhás ·  Görgeteg ·  Háromfa ·  Kaszó ·  Kisbajom ·  Kutas ·  Lábod ·  Nagyatád ·  Nagykorpád ·  Ötvöskónyi ·  Rinyabesenyő ·  Rinyaszentkirály ·  Segesd ·  Somogyszob ·  Szabás ·  Tarany
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kutas&oldid=24969042”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 29., 11:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.