hu ca hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de en hu hu hu hu fr zh en en en en sv hu hu sk jbo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar ar az ru bg bn ca en mzn hbs_lat vi da de el eo es et eu fa fi fr lt hi hbs_lat tl hy id it ja sv ka kk ko lt lv en be ne nl nb pl ps pt ro ru en hbs_lat si en sk hbs_lat nl sv ta th tr fy ur uz vi zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. augusztus 6. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A magreakció során két atommag ütközik, és ennek eredményeképp más atommagokat kapunk. Elméletileg több atommag is ütközhet, viszont ezek az események rendkívül ritkák. Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás.
Bármely magreakciót egy (a kémiai egyenlethez hasonló) egyenlet segítségével tudjuk fölírni:
a + Z A X → Z ′ A ′ Y + b {\displaystyle \mathrm {a+{}_{Z}^{A}\!X\rightarrow {}_{Z'}^{A'}\!Y+b} }
ahol a a bombázó részecske és b repül ki a magból.
Ezt rövidítve a szakirodalomban így szokták írni: A X ( a , b ) A ′ Y {\displaystyle \mathrm {{}^{A}\!X(a,b){}^{A'}\!Y} } . A rendszámokat (Z, Z') ugyanis meghatározza az elem vegyjele, úgyhogy az csupán tájékoztató adat.
Például vehetjük a neutron fölfedezésekor használt reakciót:
2 4 a + 4 9 B e → 6 12 C + 0 1 n {\displaystyle \mathrm {{}_{2}^{4}\!{\alpha }+{}_{4}^{9}\!{Be}\rightarrow {}_{6}^{12}\!C+{}_{0}^{1}\!n} } Rövidített formában: 9 B e ( a , n ) 12 C {\displaystyle \mathrm {{}^{9}\!{Be}(\alpha ,n){}^{12}\!C} }
A magreakció lehet exergonikus vagy endergonikus. Ha a bemenő tömegek összege nagyobb a reakciótermékek össztömegénél, akkor exoterm, ha kisebb, akkor endoterm reakcióról beszélünk. Az endergonikus reakciók is végbemehetnek, ha a reaktánsok kinetikus energiája kiegyenlíti a tömeghiányt.
A reakcióból származó energia három módon jelentkezik:
reakciótermékek kinetikus energiája (hő)
az atommagban is maradhat, ha létezik metastabil állapot
A magreakció két módon mehet végbe:
köztes mag (compound nucleus)
Ez a szócikk részben vagy egészben a Nuclear reaction című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ez a fizikai témájú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Fizikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Magreakció&oldid=22922644”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. augusztus 6., 00:27
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.