hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu he hu la hu ro en pl hu hu hu hu de hu hu cs hu hu hu hu hu hu eo hu hu de ro de hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it id de hu hu sk hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar az uz ru sv bg ca de es eu fa fi he hi hy id is ja kk ko nl nb fr pl pt ro ru en sk hbs_lat sv fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. március 8.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A retorikában és a nyelvészetben a tautológia (< görög tautoλoYίa tautología szó szerint ’ugyanannak mondása’, Szathmári 2008 szerint magyar szóval szószaporítás) egyik definíciója „valamely fogalomnak, gondolatnak vagy nyelvi viszonynak azonos jelentésű szavakkal való ismétlése, vagy ugyanannak a szótőnek eltérő toldalékokkal akár különböző szófaji minőségben történő megismétlése”. Ilyen értelemben tautológia példái az alábbiak:[1]
A BÁTY: Tiszta anyaszült pucér meztelenre. (Kárpáti Péter: Első éjszaka avagy az utolsó);
Most úgy nézek egy idegen arcot, mintha sose harcoltam volna harcot (Márai Sándor: Ének).
Ez a definíció fedi azokat a szószerkezeteket is, amelyeket figura etymologicának (pl. Az el nem múló múlt)[2] és polyptotonnak (pl. szebbnél szebb)[3] neveznek.
Olyan tautológia is létezik, amelyben szó ismétlődik meg alakváltozás nélkül, de különböző mondattani funkciójú előfordulásokkal, például az x az x szerkezetű mondat, mint az angol Boys will be boys ’A fiúk fiúk lesznek’.[4] Ilyenszerű példa a magyar nyelvben A szabály az szabály.[5]
Rokon fogalom a tautológiával a pleonazmus. Közös bennük az, hogy mindkettő ugyanannak a tartalomnak két nyelvi entitással való kifejezése. Szathmári 2008 nézetében az a különbség közöttük, hogy a pleonazmus esetében olyan bővítménye van egy alaptagnak, amely jelentése beletartozik az utóbbi jelentésszerkezetébe, pl. jövőbeli terv. Egyes szerzők szinonimának tekintik a két fogalmat.[6]
Olyan nézet is van, amely szerint tautológiát csak ismétlődő szó alkot, mint A szabály az szabály.[7] Eszerint két hasonló jelentésű különböző tövű szó (pl. [...] pucér meztelenre) pleonazmust képezne.[4][8]
A tautológia tekinthető logikai, pragmatikai, stilisztikai és grammatikai szempontból.
1 A tautológia mint hiba, mint stílusértékű és mint semleges stílusú jelenség
2 A tautológia grammatikai szempontból
3 Azonos szerkezetű tautológiák több nyelvben
Tudományos definícióban az x az x szerkezetű mondat hibás, mivel nem lehet körben forgó, nem ismétlődhet meg benne a meghatározandó szó.[8]
A szokásos nyelvhasználatban a tautológia stílushibának számít, ha nincs stilisztikai célja, például olyan mondatokban, mint:[1]
Az előadóművész feladata nemcsak a mű művészi szintű közlése (Sajtónyelv. 2006);
Amikor az égitestet katasztrófapusztulás fenyegette, Supermant a Földre juttatta apja (Sajtónyelv. 2006).
Elfogadott a tautológia a normatív nyelvészetben és a stilisztikában, ha pragmatikai konnotációkat és stílusértékeket hordoz.
Az irodalomban előfordul tautológia használata műveletlen alak jellemzése céljából, vagy amikor a mindennapi nyelv töredezettségét, pongyolaságát akarják utánozni, mint a fenti Kukorelly idézetben. A Márai idézetben a szerző figura etymologicájával a dal műfaji egyszerűségét hangsúlyozza szándékosan.[2]
A tautológiáknak sokszor fokozó szerepe van, mint a fenti Kárpáti idézetben, vagy mint a Haragszik és dúl-fúl az Isten verssorban (Babits Mihály: Fortissimo).[2] Köznyelvi tautológiáknak is van ehhez hasonló funkciója:
tulajdonság nyomatékosítása: Ami biztos, az biztos;[9]
denotátum tulajdonságának a nyomatékosítása: A törvény az törvény;[10]
tulajdonság felsőfoka: szebbnél szebb;[3]
denotátum tulajdonságának felsőfoka: poklok pokla;[11]
cselekvés intenzitása: kérve kér;[12]
tulajdonság elismerése engedményként: Szépnek szép;[14]
cselekvés elégtelensége, ha nem teljesül más cselekvés: Hallani hallom, de érteni nem értem;[15]
Van olyan ige és belőle képzett tárgy alkotta tautológia is, amely semleges a stílus szempontjából, de helyes a normatív nyelvészet szerint, például:
(angolul) to give a gift ’ajándékot adni’;[17]
(románul) a scrie o scrisoare ’levelet írni’.[18]
A tautológia grammatikai szempontból[szerkesztés]
Olykor a tautológia tagjai nincsenek mondattani viszonyban egymással, pl. Ezt / nem hagyom. Ezt nem hagyod… / Itt lett elhatározva, hogy nem fogom hagyni.
Máskor az egyik tag alany, a másik állítmány:[2]
a törvény az törvény;
Megint más esetekben a tagok közül az egyik bővítménye a másiknak:
jelző – jelző alaptagja: poklok pokla;
igei állítmány – módhatározó: várva vár;[12]
igei állítmány – tárgy: éli az életet;[16]
tekintethatározó – igei állítmány: hallani hallom;
tekintethatározó – névszói állítmány: szépnek szép.
Az ismétlődő szó előfordulásai mellérendeltek is lehetnek egymásnak, pl. Ő e honért, e honnal s honnak él (Arany János: A költő hazája).[3]
Összetett mondatban az ismétlődő szó egyik előfordulása mellékmondatban jelenhet meg:
alanyi mellékmondatban: Ami biztos, az biztos;
határozói mellékmondatban: (angolul) Judge not, that ye be not judged ’Ne ítélj, hogy ne ítéltess’ (Máté evangéliuma);[19]
tárgyi mellékmondatban: (románul) Știu eu ce știu ’Tudom én, amit tudok’.[20]
Olyan összetett mondatok is vannak, amelyek két tagmondatában is van tautológia, pl. Hallani hallom, de érteni nem értem.
Alaktani tautológiának nevezhető a magyar nyelvben a tárgyeset ragjának megismétlése nem sztenderd nyelvváltozatban, a népi regiszterben, pl. aztat, eztet, őtet.[21]
Azonos szerkezetű tautológiák több nyelvben[szerkesztés]
X az x szerkezetű tautológia több nyelvben megtalálható:
(magyarul) A törvény az törvény;
(angolul) Boys will be boys ’A fiúk fiúk lesznek’;[4]
(franciául) Un sou est un sou, et qui l'épargne gagne szó szerint ’Egy fillér az egy fillér és aki megtakarítja, nyer’;[22]
(románul) Crima nu e politică... Crima e crimă ’A gyilkosság nem politika... A gyilkosság az gyilkosság’ (Liviu Rebreanu);[8]
(oroszul) ДeTи ecTb дeTи (Gyetyi jeszty gyetyi) ’A gyerekek gyerekek’.[7]
A többes számú birtokos + egyes számú birtok szerkezetű tautológiára van azonos tartalmú példa is több nyelvben:
(héberül) שיר השירים (Sir ha-sirim);
(franciául) Cantique des Cantiques;
(angolul) Song of Songs;
(oroszul) ПecHb пecHeй (Peszny pesznyej).
↑ a b Szathmári 2008, Tautológia szócikk.
↑ a b c d e Szathmári 2008, Figura etymologica szócikk.
↑ a b c Szathmári 2008, Poliptóton szócikk.
↑ a b c Bussmann 1998, 911. o.
↑ Gomperz Tamás: A szabály az szabály. In HVG.hu, 2013. január 23 (Hozzáférés: 2022. február 26.).
↑ Szathmári 2008 állítása, szerzők megnevezése nélkül (Pleonazmus szócikk).
↑ a b Tyihonov 2014, 360. o.
↑ a b c Dragomirescu 1995, tautologie szócikk.
↑ ÉrtSz, biztos szócikk.
↑ 1958-as francia–olasz film címe (PORT.hu) (Hozzáférés: 2022. február 26.).
↑ Szathmári 2008, Epitheton szócikk.
↑ a b Cs. Nagy 2007, 238. o.
↑ Cs. Nagy 2007, 301. o.
↑ P. Lakatos 2006, 152. o.
↑ Kálmánné Bors – A. Jászó 2007, 408. o.
↑ a b Kálmánné Bors – A. Jászó 2007, 378. o.
↑ Bussmann 1998, 409. o.
↑ Constantinescu-Dobridor 1998, figură etimologică szócikk.
↑ Farnswarth 2011, 63. o.
↑ Bidu-Vrănceanu 1997, 500. o.
↑ Proverbes-francais.fr. Dictionnaire des meilleurs proverbes et des plus belles citations françaises (A legjobb francia közmondások és a legszebb francia idézetek tára) (Hozzáférés: 2022. február 26.).
Bárczi Géza – Országh László (szerk.): A magyar nyelv értelmező szótára. Budapest: Akadémiai kiadó, 1959–1962; az interneten: A magyar nyelv értelmező szótára. Magyar Elektronikus Könyvtár. Országos Széchényi Könyvtár (ÉrtSz) (Hozzáférés: 2022. február 26.)
(románul) Bidu-Vrănceanu, Angela et al.: Dicționar general de științe. Științe ale limbii (Tudományok általános szótára. Nyelvtudományok). Bukarest, Editura științifică, 1997. ISBN 973-440229-3 (Hozzáférés: 2022. február 26.)
(románul) Constantinescu-Dobridor, Gheorghe: Dicționar de termeni lingvistici (Nyelvészeti terminusok szótára). Bukarest, Teora, 1998; az interneten: Dexonline (DTL) (Hozzáférés: 2022. február 26.)
(angolul) Bussmann, Hadumod (szerk.): Dictionary of Language and Linguistics (Nyelvi és nyelvészeti szótár). London – New York, Routledge, 1998. ISBN 0-203-98005-0 (Hozzáférés: 2022. február 26.)
Cs. Nagy Lajos: A szóalkotás módjai. In A. Jászó Anna (szerk.). A magyar nyelv könyve. 8. kiadás. Budapest: Trezor, 2007. ISBN 978-963-8144-19-5. 293–319. o. (Hozzáférés: 2022. február 26.)
(románul) Dragomirescu, Gheorghe: Dicționarul figurilor de stil. Terminologia fundamentală a analizei textului poetic (Alakzatok szótára. A költői szöveg elemzésének alapvető terminológiája). Bukarest: Editura Științifică, 1995. ISBN 973-4401-55-6; az interneten: Dexonline (DFS) (Hozzáférés: 2022. február 26.)
(angolul) Farnsworth, Ward: Farnsworth's Classical English Rhetoric (Klasszikus angol retorika). Jaffrey (New Hampshire): David R. Godine, 2011. ISBN 978-1-56792-385-8 (Hozzáférés: 2022. február 26.)
Kálmánné Bors Irén – A. Jászó Anna: Az egyszerű mondat. In A. Jászó Anna (szerk.). A magyar nyelv könyve. 8. kiadás. Budapest: Trezor, 2007. ISBN 978-963-8144-19-5. 345–436. o. (Hozzáférés: 2022. február 26.)
Nádasdy Ádám: Aztat is kelletett. In Magyar Narancs. 2008. március 6
P. Lakatos Ilona (szerk.): Grammatikai gyakorlókönyv (mintaelemzésekkel és segédanyagokkal). Budapest: Bölcsész Konzorcium, 2006. ISBN 963-9704-28-8 (Hozzáférés: 2022. február 26.)
Szathmári István (főszerk.): Alakzatlexikon. A retorikai és stilisztikai alakzatok kézikönyve. Budapest: Tinta, 2008. ISBN 978-963-9902-02-2; az interneten: Alakzatlexikon. Digitális tankönyvtár. Letölthető PDF (Hozzáférés: 2022. február 26.)
(oroszul) Tyihonov, Alekszandr et al.: "ЭHциkлoпeдичeckий cлoBapb-cпpaBoчHиk лиHrBиcTичeckиx TepMиHoB и пoHяTий. Pycckий языk" (Nyelvészeti terminusok és jelentések enciklopédiai szótára. Orosz nyelv). 2. kötet. Moszkva: Flinta, 2014. ISBN 978-5-89349-895-0
(angolul) Uncyclopedia, Tautology szócikk (humoros szemléltetés)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tautológia_(nyelvészet)&oldid=24748690”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. március 8., 19:50
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.