hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt fr fr fr fr en fr fr fr fr fr de sv de fr fr en en fr fr nb de en de fr fr en en fr fr nb de en de en en en en en fr fr eo de de hu pt en fr fr fr fr fr de fr fr fr fr en fr en fr fr fr en fr fr hu pt fr fr fr fr fr fr en fr en fr de fr sv fr ja de es de en fr de fr sv fr ja de hu pt fr es fr fr ja fr zh fr en fr fr de de hu fr uk fr hu fr hu sv es en en hu fr fi de fr de hu fr uk fr hu hu hu pt fr fr fr fr fr de fr nl de sv fr fr fr en fr fr fr fr fr hu pt fr fr fr fr en fr fr sv fr hu de es fr pl es hu pt fr en fr fr it fr en sv es en en fr hu en en hu pt ja fr zh fr hu en fr fr it fr en fr en hu fr uk fr hu fr hu sv es en en hu de fr uk fr hu fr hu sv es en en fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu sk hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar hbs_lat da de fr el fr hy nl ru sv tr fy uz vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A ruhaméret („nagyság”) olyan jelzőszám vagy betű, amely arra utal, hogy a megjelölt ruhadarab milyen méretű és alkatú testre illeszkedik legjobban. Ennek alapján tudja a vásárló kiválasztani, hogy milyen méretű ruhadarabot válasszon magának. Külön-külön mérettáblázatok szolgálnak a szövött és kötött női, férfi- és gyermek-felsőruházatokra, a szövött és kötött alsó- és sportruházatokra.
3 A ruhaméret (nagyság) jelentése
A szakirodalom[1] a felnőttek testének hosszirányú arányait a fej méretére alapozza és eszerint az arányos test magassága a fej 7 és féleszerese. A valóságban azonban test formája minden egyes embernél más és más. A magas, az alacsony, a kövér és a sovány ember testméretei az ideális arányoktól eltérnek.
A ruházati cikkek szabásánál a test néhány jellegzetes méretét veszik alapul. Ezek:
nőknél a mell alatti rész kerülete,
nadrágoknál a láb belső hossza (lépéshossz),
zokniknál, cipőknél a lábfej hossza,
kesztyűknél a tenyér körmérete.
Ezek a méretek és egymáshoz viszonyított arányaik általában minden embernél eltérők. Ezért régen – a ruhaipar 19. századbeli megjelenéséig – mindenkire egyedileg készítettek ruhákat, amelyek szabásánál az adott személy egyedi testméreteit vették alapul. Mivel a ruhaipar olyan emberek számára készíti termékeit, akiket nem ismer, a ruhadarabok jellegzetes méreteit csak statisztikai alapon állapíthatja meg. Ebből a célból a fogyasztóközönség széles körében időnként statisztikai felméréseket (méretkutatást) végeznek és ezek adatait dolgozzák fel. Hazánkban az első nagyarányú méretkutatást mintegy 50 000 emberen 1958-ban végeztek, amely az ország egész területére kiterjedt. Ennek során megállapították, hogy a lakosság nagyobb része a középmagas kategóriába tartozik (férfiaknál 170, nőknél 161 cm az átlagos testmagasság). (A méretkutatást az 1970-es években megismételték, de azóta nem végeztek ilyen felmérést és nem módosították annak megfelelően a konfekció-mérettáblázatokat, pedig feltételezhető, hogy a lakosság, főleg a fiatalok méretei, méretarányai jelentősen változhattak.[2]) A ruhaipar ennek megfelelően hazai piacra elsősorban a középmagas, szabályos testalakot veszi alapul a méretezésénél, de természetesen ezektől eltérő (magas, zömök, karcsú, telt stb.) testalkatúak számára is gyárt ruhadarabokat.[3]
A különböző testalkatokhoz tartozó jellemző méretek – antropológiai különbségekre visszavezethetően – országonként bizonyos, sokszor jelentős eltéréseket mutatnak, ezért a külföldről származó ruhadarabok, bár ha azonos méretnagyság jelölésűek is, eltérhetnek a hazai szabványokban szereplő, a magyar viszonyokra érvényes méretektől.
A mérettáblázatok a tömeggyártásban készülő ruházati termékek méreteit tartalmazzák.
A ruházati iparban többféle mérettáblázatot alkalmaznak:[4]
belkereskedelmi mérettáblázatok, amelyek a hazai kereskedelmi forgalomba kerülő gyártmányokra vonatkoznak;
az export-mérettáblázatok a külföldi megrendelők által adott egyedi mérettáblázatok;
a testméret-táblázatok alkattípusonként (középarányos, magas, alacsony, karcsú, (férfi) hasas, (női) molett, hajlott, feszes, mély vállú, magas vállú) 4 méretet foglalnak magukba: a testmagasságot, a mell-, a csípő- és a derékkerületet (-bőséget);
a divatméret-táblázatok a divatra jellemző, esetenként változó ruhaméreteket tartalmazzák (pl. szoknya- vagy nadrághossz);
a műszaki mérettáblázatok egy-egy meghatározott gyártmányra vonatkoznak és nagyságszámonként tartalmazzák a termék minden alkatrészére azokat a méreteket, amelyek alapján a szabásminták megszerkeszthetők;
a méretnagyság-táblázatok azok, amelyek adatai a vásárló számára adnak felvilágosítást, hogy milyen méretű ruhadarabot válasszon ki.
A ruhaméret (nagyság) jelentése[szerkesztés]
A nagyipari tömeges ruhagyártással szükségessé vált, hogy a ruhákat különböző méretekben sorozatban gyártsák. Ehhez tipikus testméreteknek megfelelően méretezik a ruhákat, általában az arányos („normál”) testfelépítést véve alapul. A testméreteket nagyszámú különböző testméretű ember méreteinek felvételével és statisztikai feldolgozásával állapítják meg. Ennek alapján alkotnak ruhaméret-csoportokat, amelyeket számokkal (nagyságszám) jelölnek. Ezek a nagyságszámok az európai szabványok szerint alapesetben
a felnőtt férfiak ruházatánál a mellbőség felét, női ruhák esetében ennek 6-tal csökkentett értékét jelentik. (Például 96 cm mellbőséghez férfiaknál 96/2=48-as méret, nőknél 96/2–6=42-es méret tartozik). A normál mérettől eltérő szabású ruhadaraboknál ezektől eltérő számrendszereket alkalmaznak;
gyermekruhák esetében a nagyságszám a testmagasság felső értékét jelöli (pl. 116-os nagyság a 111–116 cm testmagassághoz tartozó ruhadarab jelzésére szolgál);
melltartók és fűzőáruk esetében a nagyságszám a mell alatti bőség méretét jelöli, emellett betűk (A, B, C, D) utalnak a melltartókosár méretére;
az ingek nagyságszáma a nyakbőség méretével egyezik;
kesztyűk esetében a tenyér szélességének megfelelő szám a nagyságszám.
A 20. század közepetáján jelent meg a ruházati világpiacon az Amerikai Egyesült Államokból származó S-M-L-X jelölésrendszer, amely rendre kis, közepes, nagy és különlegesen (extra) nagy méretet takar, és ami később kiegészült XL, XXL, sőt XXXL stb. jelöléssel is: ezek a méret további fokozására utalnak (a néha szintén előforduló XS ás XXS a különlegesen kis méretet jelenti). Ezekhez a betűjelölésekhez nem mindig tartoznak szabványosított konkrét méretek, sokszor a gyártók saját mérettáblázataihoz vannak rendelve.
A ruhaméreteket szokás egy külön rátűzött címkén (piktogramon) úgy is feltüntetni, hogy egy a teljes testet ábrázoló rajzon centiméterben feltüntetik, milyen magas, milyen mell- és milyen derékbőségű személynek felel meg.
A ruhaméreteket a világon számos különféle szabvány szerint jelölik.
A vonatkozó eredeti nemzetközi szabvány az ISO 3635:1981 Size designation of clothes - Definitions and body measurement procedure c. szabvány volt, amit 2017-ben az ISO 8559-1:2017 Size designation of clothes—Part 1: Anthropometric definitions for body measurement c. szabvány váltott fel.[5]
Az Európai Unióban egy új szabványt alkottak EN 13402 néven, ennek magyar megfelelője az MSZ EN 13402-3:2014 Ruházatok méretnagyság-jelölése. 3. rész: Méretek és intervallumok c. szabvány.[6]
Az Egyesült Királyság (UK) saját, BS 3666:1982 Specification for size designation of women's wear című szabványt alkalmaz.[7]
A különböző országokban alkalmazott ruhaméret-táblázatokat az alábbiakban mutatjuk be néhány ruhafajtára és néhány országra vonatkozólag.
Női szoknyák, ruhák és kabátok
Lányka ruhák és kabátok
Férfi öltönyök, pulóverek, kabátok
↑ Ruházati szakismeretek. Magyar Divat Intézet – Göttinger Kiadó (1998)
↑ A magyar textil- és ruhaipar kutatás-fejlesztési és innovációs stratégiája. Textilipari Műszaki és Tudományos Egyesület, 2009. (Hozzáférés: 2020. július 2.)
↑ Csentes József (szerk.). Ruházati áruismeret II.. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest (1971)
↑ Németh Endre, Tárnoki Ferenc (szerk.). Ruhaipari kézikönyv. Műszaki Könyvkiadó, Budapest (1979)
↑ Size designation of clothes -- Part 1: Anthropometric definitions for body measurement. [2018. december 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. július 3.)
↑ Magyar Szabványügyi Testület. Szabványkereső. [2017. július 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. július 3.)
↑ Specification for size designation of women's wear. (Hozzáférés: 2017. július 3.)
Erre figyelj, ha külföldről rendelsz ruhát
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ruhaméret&oldid=24449358”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 5., 18:57
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.