hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu en en hu hu en hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Fellner és Helmer – Wikipédia
Fellner és Helmer (németül: Büro vagy Atelier Fellner & Helmer) néven szokás említeni azt az építészirodát, amelyet 1873-tól működtetett Ferdinand Fellner és Hermann Helmer bécsi építészpáros. Historizáló stílusuk a megrendelők körében a maga korában igen divatos volt. Keresettségük oka a jól tervezhető költségek, megfizethető elegancia volt. Nagy súlyt helyeztek a 19. században állandó problémát jelentő színháztüzek megelőzésére. Ezen a téren kísérletekkel (a gázvilágítást mindenütt ellenezték) és a tipizálással sok újítást vezettek be. Különösen sok színházépítési megbízást teljesítettek: 48 általuk tervezett színház épült az Atlanti-óceántól a Fekete-tengerig, s ezek együttes ára nem érte el a párizsi Garnier-operáét.
Hermann Helmer és Ferdinand Fellner
Bővebben: Fellner és Helmer színházépületeinek listája
Számos épületük áll ma is Magyarországon (Vígszínház, Budapesti Operettszínház, Szegedi Nemzeti Színház, a kecskeméti Katona József Színház), illetve a történelmi Magyarország területén.
Egy nem színházi terv: szálloda a Semmeringen
Az első világháború radikálisan visszavetette a megrendeléseket, és egészségük is ebben az időben rendült meg, ami a cég elhalásához vezetett. Gyermekeik nem mutattak fel az apákhoz hasonló tehetséget.
Ferdinand Fellner (ifj.) tíz gyermek egyikeként Bécsben született 1847. április 19-én. Építész apja, id. Ferdinand Fellner (1815–1871) tanította, majd a Bécsi Műszaki Főiskola hallgatója volt. 1866-tól dolgozott egyre betegebb apja mellett, majd annak halálától, 1871-től önállóan vezette a céget. 1873-ban az addig szintén az apja által alapított cégnél dolgozó Hermann Helmerrel megalapította a Fellner és Helmer építészirodát. 1916. március 22-én halt meg Bécsben.
Nem tévesztendő össze a következővel: Edmund von Hellmer.
Hermann Gottlieb Helmer egy ötvösmester fiaként Harburg an der Elbe kisvárosban (ma Hamburg része) született 1849. július 9-én. Kitanulta a kőművesmesterséget, majd építőmesteri iskolát végzett az Alsó-Szászországban, a Weser partján fekvő Nienburgban. Tanulmányokat folytatott a müncheni Királyi Képzőművészeti Akadémián, majd 1868-ban Bécsbe költözött és id. Ferdinand Helmer irodájában volt rajzoló. 1873-ban közös építészirodát alapított ifj. Ferdinand Fellnerrel, aki mindvégig vezető szerepet játszott az irodában. Legjelentősebb sajátnak tekinthető terve a zágrábi opera volt. Bécsben halt meg, 1919. július 13-án, ezzel az építésziroda megszűnt.
A kecskeméti Katona József Színház
A Szegedi Nemzeti Színház
A kolozsvári színház épülete 2004-ben
A reichenbergi (ma Liberec) színház
A bécsi Volkstheater 2006-ban
Fellner László – Merényi László – Rudnyánszky Pál: Fellner Ferdinánd. Egy színházépítő a millenniumi Magyarországon. Budapest, 2004. Építésügyi Tájékoztatási Központ ISBN 9635131623
Kovačevič, Igor (főszerk.): Beyond everydayness – Theatre architecture in Central Europe, publ. by the National Theatre, Prague, 2010 (angol nyelven) ISBN 978 80 7258 364 5
Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
Molnár Gál Péter: Fellner & Helmer I. Mozgó Világ
Molnár Gál Péter: Fellner & Helmer II. Mozgó Világ, 1991. 12. szám
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Fellner_és_Helmer&oldid=25223015”
Utoljára szerkesztve 2022. augusztus 31., 01:09-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 31., 01:09
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.