hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu es hbs_lat vi hu hu pt hu en hu hu hu hu hu de hu sk hu fr hu fr hu hu hu da de en sv en hu en hu en hu hu es fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu en cs de hu fr hu hu fr zh en ru en en en sv hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar en az ku ru bg bn hbs_lat ca hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr de lt gu he hi hbs_lat tl hy id it ja kk ta ko cs it lt lv ml ms nl nb nb fr pl pnb pt ro ru en hbs_lat en sk sl hbs_lat sv ta th ceb tr oc fy uz vi pl zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 16.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak.
Az etén (elavult nevén etilén) egy C2H4 összegképletű szerves vegyület. Az alkének legegyszerűbb képviselője, telítetlen szénhidrogén. Színtelen, kormozó lánggal égő gáz. Molekulája apoláris, vízben rosszul, szerves oldószerekben (például toluolban, éterben) jól oldódik. Jelentősége nagy, etilénből gyártják a polietilént, ami fontos műanyag. Növényi hormon, gyorsítja a gyümölcsök érését és szabályozza a növények virágzását.
Színtelen, nem mérgező, édeskés szagú gáz. Levegőnél kisebb sűrűségű. Vízben rosszul oldódik (apoláris). Molekulái között gyenge másodrendű, diszperziós kölcsönhatás lép fel, ezért olvadás- (−169 °C) és forráspontja (−104 °C) is alacsony.
Az etilén az alkének közé tartozik, az alkének az alkánokkal ellentétben nagyon reakcióképesek. A nagy reakciókészség a telítetlen kötéssel magyarázható.
Az etilén meggyújtásakor világító, kormozó lánggal ég. A kormozó láng arra utal, hogy az etilén égése magas szén- és alacsony hidrogéntartalma miatt nem tökéletes. A világító láng azzal magyarázható, hogy az el nem égett koromszemcsék izzanak.
Az égés reakcióegyenlete (tökéletes égés esetén):
C H 2 = C H 2 + 3   O 2 ⟶ 2   H 2 O + 2   C O 2 {\displaystyle \mathrm {CH_{2}{=}CH_{2}+3\ O_{2}\longrightarrow 2\ H_{2}O+2\ CO_{2}} }
Az etén levegővel robbanóelegyet alkot.
Az etilén kétszeres kötése igen hajlamos addíciós reakciókra. Addíciós reakcióban két vagy több molekula egyesül, melléktermék nem képződik. Az etilén könnyen addícionál halogéneket. A reakció brómmal a következő egyenlet szerint játszódik le:
C H 2 = C H 2 + B r 2 ⟶ C H 2 B r − C H 2 B r {\displaystyle \mathrm {CH_{2}{=}CH_{2}+Br_{2}\longrightarrow CH_{2}Br{-}CH_{2}Br} }
A folyamatban 1,2-dibrómetán képződik. Hidrogén-halogenidekkel is addíciós reakcióba lép, hidrogén-klorid addíciójakor például klóretán keletkezik:
C H 2 = C H 2 + H C l ⟶ C H 3 − C H 2 C l {\displaystyle \mathrm {CH_{2}{=}CH_{2}+HCl\longrightarrow CH_{3}{-}CH_{2}Cl} }
Katalizátor (például finom eloszlású platina) jelenlétében hidrogénnel addíciós reakcióba vihető, telíthető. Az etilén telítésekor etán keletkezik.
C H 2 = C H 2 + H 2 ⟶ C H 3 − C H 3 {\displaystyle \mathrm {CH_{2}{=}CH_{2}+H_{2}\longrightarrow CH_{3}{-}CH_{3}} }
A hidrogén-halogenidekkel analóg módon addícionál kénsavat is, etil-hidrogénszulfát (savanyú kénsavészter) keletkezése közben.
C H 2 = C H 2 + H 2 S O 4 ⟶ C H 3 − C H 2 − O S O 2 O H {\displaystyle \mathrm {CH_{2}{=}CH_{2}+H_{2}SO_{4}\longrightarrow CH_{3}{-}CH_{2}{-}OSO_{2}OH} }
Az etilén vízaddíciója kénsav jelenlétében megy végbe. Az etilén először kénsavat addícionál, majd a keletkező etil-hidrogénszulfát hidrolízise során etanol képződik:
C H 3 − C H 2 − O S O 2 O H + H 2 O ⟶ C 2 H 5 O H + H 2 S O 4 {\displaystyle \mathrm {CH_{3}{-}CH_{2}{-}OSO_{2}OH+H_{2}O\longrightarrow C_{2}H_{5}OH+H_{2}SO_{4}} }
Szén-monoxid és hidrogén addíciója etilénre propionaldehidet eredményez (hidroformilezés).
C H 2 = C H 2 + H 2 + C O ⟶ C H 3 − C H 2 − C H O {\displaystyle \mathrm {CH_{2}{=}CH_{2}+H_{2}+CO\longrightarrow CH_{3}{-}CH_{2}{-}CHO} }
Az etilén enyhe oxidációjakor (H2O2 vagy lúgos közegben KMnO4 hatására) egy epoxid (etilén-oxid) jön létre átmeneti termékként, majd az etilén-oxid etilénglikollá hidrolizál. Az epoxidok háromtagú oxigéntartalmú gyűrűt tartalmazó heterociklusos vegyületek. Az etilén-oxid szerkezete az éterekre hasonlít (gyűrűs éternek tekinthető). Nagyon reakcióképes, könnyen bomlik.
Az etilén enyhe oxidációja
Az etilén erőteljes oxidációjakor (KMnO4 hatására kénsavas közegben) a telítetlen kötés felhasad és két molekula hangyasav képződik.
Szintén az etilén oxidációs reakciói közé tartozik az ozonidos lebontása is. Az ozonidos lebontás ózongáz hatására játszódik le. A folyamat lánchasadással jár. A lebontás során gyűrűs termék keletkezik. A képződő ozonid robbanékony vegyület. Az ozonidot többféleképpen el lehet bontani, hidrolízise során például aldehid keletkezik.
Etilénből és ecetsavból oxigén és katalizátor jelenlétében vinil-acetát keletkezik. Ez egy több lépésben lejátszódó oxidációs reakció.
C H 3 − C O O H + C H 2 = C H 2 ⟶ C H 3 − C O O − C H = C H 2 + H 2 O {\displaystyle \mathrm {CH_{3}{-}COOH+CH_{2}{=}CH_{2}\longrightarrow CH_{3}{-}COO{-}CH{=}CH_{2}+H_{2}O} }
A poliaddíció a polimerizáció egyik fajtája. Több etilénmolekula kapcsolódik össze makromolekulává, polimerré. A poliaddíció során az addícióhoz hasonlóan nem keletkezik melléktermék. Az etilén polimerizációja katalizátor hatására megy végbe. A polimerizáció során polietilén képződik.
n   C H 2 = C H 2 ⟶ [ − C H 2 − C H 2 − ] n {\displaystyle \mathrm {n\ CH_{2}{=}CH_{2}\longrightarrow [-CH_{2}{-}CH_{2}-]_{n}} }
Az etilén ipari méretekben kőolaj vagy földgáz krakkolásával állítható elő. A krakkgázok jelentős mennyiségű etilént tartalmaznak. Laboratóriumban előállítható etanolból kénsavval vízelvonással vagy 1,2-dibrómetánból (vagy 1,2-diklóretánból) eliminációval. Az elimináció cink hatására játszódik le a dibrómetán (vagy diklóretán) alkoholos oldatának melegítésekor.
C 2 H 5 O H ⟶ C H 2 = C H 2 + H 2 O {\displaystyle \mathrm {C_{2}H_{5}OH\longrightarrow CH_{2}{=}CH_{2}+H_{2}O} }
B r C H 2 − C H 2 B r + Z n ⟶ C H 2 = C H 2 + Z n B r 2 {\displaystyle \mathrm {BrCH_{2}{-}CH_{2}Br+Zn\longrightarrow CH_{2}{=}CH_{2}+ZnBr_{2}} }
Az etilén növényi hormon, a gyümölcsök érését gyorsítja, és a növények virágzására hat. A magvak csírázását, és a hagymák és a gumók kihajtását befolyásolja. Az etilént a kertészetben és a gyümölcstermesztésben is felhasználják hormonhatása miatt, mivel a zölden szedett gyümölcsöknek (például banánnak) segíti az utóérését, és időzíthető vele egyes dísznövények virágzása (bizonyos határok között).
↑ Az 1993-as IUPAC-jelentés óta nem ajánlott a használata, mert összetéveszthető a −CH2−CH2− kétértékű csoporttal.
↑ a b c Az etilén (ESIS)[halott link]
Ez a szócikk részben vagy egészben az Ethylene című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ez a szócikk részben vagy egészben az Ethen című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Dr. Siposné Dr. Kedves Éva, Horváth Balázs, Péntek Lászlóné: Kémia 10. Szerves kémiai ismeretek - ISBN 978-963-697-358-2
Bot György: A szerves kémia alapjai
Bruckner Győző: Szerves kémia, I/1-es kötet: Nyílt szénláncú vegyületek
Furka Árpád: Szerves kémia
metán ( CH4 ) ·  etán ( C2H6 ) ·  propán ( C3H8 ) ·  bután ( C4H10 ) ·  pentán ( C5H12 ) ·  hexán ( C6H14 ) ·  heptán ( C7H16 ) ·  oktán ( C8H18 ) ·  nonán ( C9H20 ) ·  dekán ( C10H22 ) ·  undekán ( C11H24 ) ·  dodekán ( C12H26 ) ·  nagy szénatomszámú alkánok ·  egyenesláncú alkánok listája
ciklopropán ·  ciklobután ·  ciklopentán ·  ciklohexán ·  cikloheptán ·  ciklooktán ·  ciklononán ·  ciklodekán ·  cikloundekán ·  ciklododekán
etén ·  propén ·  1-heptén ·  decén ·  propadién ·  butadién ·  izoprén ·  1,3-pentadién
ciklopropén ·  ciklobutén ·  ciklopentén ·  ciklohexén ·  cikloheptén ·  ciklooktén ·  ciklobutadién ·  1,3-ciklohexadién ·  1,4-ciklohexadién ·  ciklooktadién ·  cikloheptatrién
etin ( C2H2 ) ·  propin ( C3H4 ) ·  1-butin  ·  2-butin ( C4H6 ) ·  1-pentin  ·  2-pentin  ·  3-metilbut-1-in ( C5H8 ) ·  hexin ( C6H10 ) ·  heptin ( C7H12 ) ·  oktin ( C8H14 ) ·  nonin ( C9H16 ) ·  dekin ( C10H18 ) ·  undekin ( C11H20 ) ·  dodekin ( C12H22 )
benzol ·  toluol ·  xilol ·  sztirol ·  policiklusos aromás szénhidrogének: naftalin ·  antracén ·  tetracén ·  pentacén ·  fenantrén ·  krizén ·  pirén ·  benzo(e)pirén ·  benzo(a)pirén · trifenilén ·  korannulén ·  koronén ·  ovalén ·  izolált gyűrűs aromás szénhidrogének: bifenil
abszcizinsav ·  auxinok ·  citokininek ·  etén ·  gibberellinek
brasszinoszteroid ·  virágzási hormon  ·  jázmonsav ·  poliamin ·  szalicilsav  ·  szisztemin  ·  sztrigolakton
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Etén&oldid=25021846”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. június 16., 17:12
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.