pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu it ca hu hu fr hu hu hu de hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu it hu pt hu hu hu hu pt hu hu nl de hu hu ceb hu hu hu hu hu hbs_lat pt es hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Az An–2 (NATO-kódja: Colt) a második világháború után a Szovjetunióban, az Antonov tervezőirodában (OKB–153) kifejlesztett egymotoros, kétfedelű szállító-repülőgéptípusa, a világ legnagyobbja ebben a kategóriában. Eleinte a Szovjetunió, később Lengyelország és Kína is gyártotta. 2004-ig több mint 18 000 darab készült belőle. A Szovjetunióban az Annuska és a Kukuruznyik beceneveket kapta, Magyarországon az Ancsa név ragadt rá. Habár még ma is számos helyen működtetik őket, már a gyártás kezdetén sem számított korszerűnek (kétfedelű szárny, részben vászonnal bevont törzs stb.). Ennek ellenére sikere óriási volt, a pilóták szerint az egyik legkezelhetőbb és egyik legmegbízhatóbb repülőgéptípus a világon.
A Wikimédia Commons tartalmaz An–2 témájú médiaállományokat.
5.1 Geometriai méretek és tömegadatok
Az Észt Légierő An–2-es repülőgépe
Egy új típusú repülőgép építése már az 1930-as évek végén foglalkoztatta a szovjet mérnököket. 1938-ban megépült egy LIG–10 típusjelzésű gép, azonban a sorozatgyártása nem kezdődött el. Ez a gép lehetett az ihletője Oleg Antonov szovjet repülőgép-tervezőnek, aki 1946-ban egy a Szovjetunióban meghirdetett pályázatra, – melyet a Mezőgazdasági és Erdővédelmi Minisztérium hirdetett meg, elsősorban mezőgazdasági feladatokra szánt, könnyű szállítórepülőgép tervezésére – elkészítette terveit. A gép az SZH–1 (szelszkohozjajsztvennij, vagyis "mezőgazdasági") típusjelzést kapta és 1947. augusztus 31-én emelkedett először a levegőbe. A gépet áttervezték, innentől az An–2-es típusjelzést kapta. 1948-tól gyártották sorozatban. A törzs teljesen fémépítésű, a szárnyak vászonborításúak. A következő évektől számtalan típusváltozat látott napvilágot, melyek alapjait a fenti gép szolgáltatta. A gépet a már említett 3 országban gyártották, temérdek országban ma is használják, felismerve a benne rejlő lehetőségeket, úgymint ejtőernyőzés, szállítmányozás, sétarepülés stb.
A szárnyak fesztávolsága különböző, (a felső hosszabb) szerkezetük teljesen fém, két főtartóval, vászon borítással. A csűrők, az oldalkormány és a magassági kormány mozgatása manuális, tolórudak és kábelek segítségével van megoldva. A fékszárnyak és a trimmek elektromos működtetésűek. A futómű hárompontos, farokkerekes, a kerekek nem behúzhatók.
A gép mozgatásáról egy Svecov AS–62 típusú, kilenchengeres, 29,87 liter űrtartalmú csillagmotor gondoskodik, melynek teljesítménye 736 kW (körülbelül 1000 LE). A motor fogyasztása 120 és 200 liter között mozog óránként, a repülési feladattól, terheléstől és a repülési magasságtól függően. A hajtóanyag 100-as oktánszámú, ólmozott repülőbenzin.
A repülőgép ejtőtankos rendszerű, azaz az üzemanyagtartályok a felső szárnyakban helyezkednek el, jóval a motor síkja fölött, hármas csoportban a bal, illetve a jobb oldalon. A tartályok egyenként 200 literesek, így szárnyanként 600 liter, azaz összesen 1200 liter üzemanyag az egyszerre felvehető mennyiség. A tartályok közösítővel vannak ellátva, így vízszintes talajon leállított repülőgép esetében kiegyenlítődik az üzemanyagszint a tartályok között, illetve a közösítőszelepen keresztül a két szárnyban is. A pilóta repülés közben fogyaszthat csak a jobb, csak a bal, illetve mindkét tartálycsoportból közösen. Ha leszállás után nem egyenlő az üzemanyagszint a két szárnyban, és vízszintes talajon áll a repülőgép, a kiegyenlítő golyósszelep működésének jellegzetes kotyogó hangja hallatszik a gépből egy ideig az üzemanyag átfolyása miatt. Az üzemanyagszintre figyelni kell a következő repülés előtt, mivel a két oldal közötti eltérés nem lehet több 150 liternél.
A légcsavar szögállító hidraulikus, az olajrendszer kétkörös. A kisnyomású kör a motor kenéséért felelős, míg a nagynyomású kör a légcsavarszabályzót működteti. A szokásos kenőolajmennyiség 50 liter, de az olajtartályt maximálisan 85 liter olajjal lehet feltölteni. A motor jellegéből adódóan jelentős olajfogyasztással is számolni kell az üzemeltetés során.
A fedélzeti elektromos rendszer 24 V-os, negatív testelésű. Az alkalmazott technikai megoldások és a repülőgép általános jellemzőinek ismeretében elmondható, hogy az üzemeltetés nagyon mostoha körülmények között is biztonsággal megvalósítható, de mindenképp felkészült és hozzáértő földi műszaki személyzetet, illetve hasonlóan jól kvalifikált repülőszemélyzetet igényel. A gép repülését csak B kategóriás pilótajogosítvánnyal (szakszolgálati engedély) lehet végrehajtani az érvényben lévő magyar jogszabályok szerint.
An–2 légi permetező (2008)
A repülőgépet közel 20-féle típusváltozatban gyártották, fontosabb típusai:
An–2T – az első sorozatgyártott változat, hadi és szállítási célokra
An–2TP – 12 személyes utasszállító változat (1949)
An–2TD – A 12 személyes deszantváltozat ejtőernyős ugrásokhoz átalakítva. A legnagyobb példányszámban gyártott változat.
An–2V (An–4) – hidroplán változat vízről történő üzemeltetéshez, nagyobb méretű légcsavarral
An–2PP – az An–2V tűzoltó változata, 1240 liter oltóanyag-kapacitással (1964)
An–2R – mezőgazdasági változat
An–2M – a legelső T változat korszerűsített mezőgazdasági alváltozata
An–2SZ – mentő változat egészségügyi felszereléssel
An–2SZH – mezőgazdasági változat vegyszerszóró berendezéssel és tartályokkal felszerelve, módosított futóművel
An–2K–NAK – tüzérségi tűzhelyesbítő repülőgép
An–2LP – leszopozsarnij, úszótalpakkal felszerelt erdőtűz-oltó változat
An–3 – a legutolsó továbbfejlesztett változat 1979-ből, TVD–10V légcsavaros gázturbinával felszerelve. Az An–3T változatból 25 darabot gyártottak 2000–2009 között.
An–2M – lengyel hidroplán változat
An–2F – fotófelderítő változat, 12,7 mm-es géppuskával és 23 mm-es gépágyúval felfegyverezve
An–6 – Időjárásfelderítő repülőgép. A meteorológus-megfigyelő elhelyezésére a függőleges vezérsík előtt egy üvegezett kabint alakítottak ki. Turbófeltöltős motorral szerelték fel. Repülési magassága elérte a 9500 m-t. 1956–1958 között folyt a sorozatgyártása.
An–23A – hajtóművek légi teszteléséhez kialakított magassági repülőgép
Jun–5 (J–5) – kínai licencváltozat, elsősorban szállítási célokra. 1957-től gyártottak An–2-eseket Kínában. Az évek folyamán több korszerűsített, egyedi igényekhez szabott változata is megjelent.
Jun–5 (J–5D) – Kínai gyakorló-kiképző változat bombázó gépek pilótáinak kiképzéséhez
Beijing–5 – 1987-ben kifejlesztett kínai változat (1987)
Jun–5 (J–5B) – kínai gyakorlóváltozat
An–2–100 – az Antonov vállalatnál 2013-ban kifejlesztett légcsavarots gázturbinás változat. A gépbe a Motor Szics 1500 LE-s MSZ–14 légcsavaros gázturbináját építették.[1]
A típust elsősorban a volt szocialista országokban alkalmazták teher- és személyszállítási feladatokra. Ma a világ számos országában megtalálható, nyugaton is.
Magántulajdonban nyugati-európai országokban és Észak-Amerikában is üzemel.
Geometriai méretek és tömegadatokSzerkesztés
Fesztávolság: 18,18 m (felső szárny)
Üres tömeg: 3450 kg
Maximális felszálló tömeg: 5500 kg
Motorok száma: 1 db
Svecov AS–62IR kilenchengeres, benzinüzemű csillagmotor
Felszálló teljesítmény: 736 kW (1000 LE)
Legnagyobb sebesség: 258 km/h
Legnagyobb repülési magasság: 4500 m
↑ «AHToHoB» пpeдcTaBил HoBый caMoлeT (orosz nyelven). minfin.com.ua. (Hozzáférés: 2020. május 3.)
Az An–2 Repülőgép Légi Üzemeltetési Utasítása (1979. KPM Légiügyi Főosztály, Szakirodalmi Tájékoztató Osztály gondozásában. Fordította: Erdész László, Ellenőrizte: Fantó Jenő)
The Antonov An-2 – Az Air Vectors típusismertetője
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=An–2&oldid=24214894”
A lap szerkesztési előzményeinek megtekintése.
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 14., 15:28
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.