hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it en es hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu en et en hu ceb hu en nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu es en de ru de hu ca en de uk id be hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de an arz id hbs_lat da de es et fi fr it lt ru ceb nl nb fr pl pt ru sk en sv vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Bal oldalon a hím, jobb oldalon a nőstény
Nem szerepel a Vörös listán
A Wikifajok tartalmaz Nagy szentjánosbogár témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Nagy szentjánosbogár témájú médiaállományokat és Nagy szentjánosbogár témájú kategóriát.
A nagy szentjánosbogár (Lampyris noctiluca) a rovarok (Insecta) osztályának a bogarak (Coleoptera) rendjébe, ezen belül a szentjánosbogár-félék (Lampyridae) családjába tartozó faj.
2015-ben az év rovarának választották Magyarországon.
A nagy szentjánosbogár Európában mindenütt megtalálható, de már csak kevés olyan – mésztartalmú talajú, réttel vagy erdővel borított – háborítatlan terület van, amely tökéletesen megfelel neki. A modern termesztési eljárások, a földterületek egyre nagyobb arányú megművelése és valószínűleg a mesterséges fények is szerepet játszanak abban, hogy bizonyos területeken egyre kevesebb a nagy szentjánosbogár.
A nőstény hossza 10-18 milliméter, a hím hossza 10-13 milliméter. A hím kisebb a nősténynél, nagy, lefelé irányuló szemével nagyon jól lát. A nősténytől eltérően a felnőtt hímnek van szárnya, sőt védő fedőszárnya is. A nőstény szárnyatlan, szelvényekből álló teste hasonlít a lárváéra. A nőstény fejét a félkör alakban ívelt és boltozatos, üvegszerűen áttetsző előtor felülről eltakarja. A világítószervek a potroh csúcsán, a hasoldalon vannak. A ragadozó lárváknak erős, harapó állkapcsaik vannak. Fénykibocsátó szerveik, csakúgy, mint a nősténynél, az utolsó három szelvény hasoldalán találhatók. A világító sárgászöld fény kémiai úton jön létre. Ehhez a reakcióhoz oxigén, víz, luciferin és egy luciferáz nevű enzim szükséges. Ha a rovar megszakítja az oxigénfelvételt, a fény kialszik.
A nagy szentjánosbogár csoportosan él. Nyirkosabb erdők, alföldi mocsaras, lápos helyek, kertek lakója, ahol orbáncfűfajok (Hypericum spp.) is nőnek. A lárvák csigákat fogyasztanak; az imágók nem táplálkoznak.
Az ivarérettséget 3 éves korban éri el. Csendes, meleg estéken a hímek világítva röpködnek, a nőstények a fű között világítanak. Párzás után nem sokkal az imágók elpusztulnak. A nőstény a petéit egyenként vagy párosával rakja le. A kerek, halványsárga pete átmérője 1 milliméter. A petéből való kifejlődéshez 2-4 hét kell, hogy elteljen.
Csodálatos állatvilág, (Wildlife Fact-File). Budapest: Mester Kiadó (2000). ISBN 963-86092-0-6
Nagy európai természetkalauz. Összeáll. és szerk. Roland Gerstmeier. 2. kiadás. Budapest: Officina Nova. 1993. ISBN 963 8185 40 6
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nagy_szentjánosbogár&oldid=24005596”
Taxonok from paraméter nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 1., 23:55
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.