fr hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu nl hu cs de hu hu ca hu cs hu oc hu ca hu en hu hu hu hu hu hu hu de hu oc hu hu hu hbs_lat hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu sk cs hu sk sk hu hu en cs de hu sk hu hu fr ru de en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca mhr id hbs_lat de eo es eu fr it ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk hbs_lat oc fy pl fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk az Eperjesi kerület Poprádi járásában található településről szól. Hasonló címmel lásd még: Štiavnik (egyértelműsítő lap).
Nem tévesztendő össze a következővel: Šavnik.
A Wikimédia Commons tartalmaz Savnik témájú médiaállományokat.
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info
Savnik (szlovákul Spišský Štiavnik, németül Schawnik, Schafing) egy falu Szlovákiában, az Eperjesi kerület Poprádi járásában.
A Hernád partján fekszik, Poprádtól 9 km-re délkeletre.
Neve a szláv ščavník (= sóska) főnévből ered; sóskával benőtt helyet jelöl.
Területén már a 10. században bencés kolostor állott, a település e körül alakult ki. 1223-ban a bencések után ciszterciek érkeztek, akik a falu mellett felépítették apátságukat. Először 1246-ben említi oklevél „Scinik” alakban. 1265-ben „Schewnik”, 1294-ben „Sceunuk”, 1347-ben „Cheunyk”, 1425-ben „Chonyk” alakban említik a korabeli források. A falu gyorsan fejlődött, malom és halastavak épültek. 1528-ban már állt többtornyos várkastélya a Hernád bal partján, melyet ekkor Serédy Gáspár égetett fel. Az apátságot 1530-ban Basó Máté, a hírhedt murányi rablólovag fosztotta ki. A falu 1539-ben Lasky Menyhérté, majd rövid ideig a Thurzóké, később Rueber Jánosé. 1579 és 1674 között a Thökölyek az urai. 1673-ban a kastélytól egy mérföldre egy másik udvarházat is említenek. 1674 és 1773 között a jezsuiták a birtokosai, majd 1776-tól a szepesi püspökségé. 1787-ben 111 házában 736 lakos élt. 1828-ban 129 háza volt 934 lakossal, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Schavnik, tót falu, Szepes vmegyében, a Hernád mellett: 934 kath. lak., kath. parochiával, jó szántóföldekkel, derék erdővel, a faluhoz 1/4 órányira fekszik Schavnik vára, 95 kath. lak. F. u. a szepesi püspök, s a helység feje egy uradalomnak. Lőcséhez 4 óra.”[2]
A település mai arculata az 1906. évi nagy tűzvész után alakult ki. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesszombati járásához tartozott.
1910-ben 903-an, többségében szlovákok lakták, jelentős magyar kisebbséggel.
2011-ben 2648 lakosából 2284 szlovák.
Itt született 1869-ben Ján Vencko pap, történész.
Itt született 1902-ben Medveczky Jenő Munkácsy Mihály-díjas festő (1969), grafikus.
Itt hunyt el 1806-ban Révay János Antal szepesi püspök, valóságos belső titkos tanácsos, Turócz vármegye örökös főispánja.
Itt hunyt el 1870-ben Zábojszky László teológiai doktor, szepesi püspök.
Itt tanított Akai János jezsuita pap, tanár.
Várkastélyát valószínűleg a Thurzók építtették, 1619-ben Thököly István újjáépítette. 1695-ben rossz állapotban volt, de a 19. században kétszer is átépítették. Mai formáját az 1925-ös tűzvész utáni bővítéssel és átalakítással kapta. Egykor szepesi püspökök nyaralója volt, amely ma is áll.
Szűz Máriának szentelt római katolikus temploma a 14. században épült gótikus stílusban, a 18. században barokk stílusban építették át.
Kvasnicová, M. - Šeregi, M. 2018 (zost.): Architektúra kláštorov a rehoľných domov na Slovensku.
Jakubčin, P. 2017: Kláštor cistercitov v Spišskom Štiavniku.
Bardoly István - Cs. Plank Ibolya 1999 (szerk.): A „szentek fuvarosa” Divald Kornél felső-magyarországi topográfiája és fényképei 1900-1919. Budapest.
Ján Vencko 1927: Dejiny štiavnického opátstva na Spiši. Ružomberok.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
A Poprádi járás települései
Alsóerdőfalva (Nová Lesná) ·  Batizfalva (Batizovce) ·  Csorba (Štrba) ·  Erzsébetháza (Kravany) ·  Gánóc (Gánovce) ·  Gerlachfalva (Gerlachov) ·  Hernádfalu (Spišské Bystré) ·  Hernádfő (Vikartovce) ·  Javorina (Tatranská Javorina) ·  Lándzsásötfalu (Hôrka) ·  Lucsivna (Lučivná) ·  Magastátra (Vysoké Tatry) ·  Malompatak (Mlynica) ·  Menguszfalva (Mengusovce) ·  Nagyszalók (Veľký Slavkov) ·  Ószelec (Hozelec) ·  Savnik (Spišský Štiavnik) ·  Stóla (Štôla) ·  Szépfalu (Šuňava) ·  Svábfalva (Švábovce) ·  Szepesjánosfalva (Jánovce) ·  Szepestapolca (Spišská Teplica) ·  Szepesvéghely (Hranovnica) ·  Szvit (Svit) ·  Teplicska (Liptovská Teplička) ·  Vernár ·  Védfalu (Vydrník) ·  Zár (Ždiar)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Savnik&oldid=24470298”
A Poprádi járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 13., 22:15
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.