hu hu de hu hu hu de hu ru hu de hu de hu ru hu pl hu pl hu pl hu pl hu hu pl hu pl hu hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu hu de hu hu de fr de hu de hu de hu hu ru hu ru hu ru hu ru hu pl hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu de hu hu de hu cs hu hu de hu uk hu hu uk hu pl hu de hu de hu pl hu de hu hu hu hu hu hu de hu pl hu pl hu uk hu pl hu pl hu de hu hu hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu uk hu pl hu es hu pl pl es hu uk hu pl hu uk hu uk hu uk hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu pl hu uk hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pl hu de hu uk hu de hu ja hu uk hu uk hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu cs hu pl hu de hu uk hu uk hu lt hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu hu hu de hu de hu hu hu pl hu de hu de hu de hu pl hu de hu ru hu hu hu cs hu de hu de hu de hu pl hu pl hu de hu de hu hu hu hu hu pl hu de hu de hu hu hu hu de hu de hu de hu cs hu de hu de hu de hu de hu hu hu cs hu de hu de hu de hu de hu pt hu cs hu cs hu de hu hu hu fr hu pl hu hu pl hu hu de hu hu de hu de hu de hu de hu ru hu hu hu de hu de hu hu hu ru hu pl hu de hu de hu pl hu hu hu uk hu pl hu en hu de hu de hu pl hu pl hu ru en pl hu pl hu pl hu de hu hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu ru hu pl hu hu pl hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu de de hu hu de hu de hu hu hu pt hu de hu de hu de hu hu hu uk hu uk hu de hu de hu de hu pt hu pl hu de fr hu de hu de hu de hu de fr de hu cs hu cs hu de hu uk hu hu uk hu ru hu de hu de hu hu hu hu hu hu de hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu hu ru hu de hu de hu de hu ru hu de hu de sk de hu de hu de hu ru hu ru hu ru hu de hu de hu de hu ru hu fr ru hu ru hu ru hu ru hu ru hu de hu hu de hu ru hu de hu de hu ru cs ru hu ru hu de hu de hu de hu de hu it hu it hu cs hu de hu ru hu de hu cs hu hu cs hu cs hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu hu de hu hu hu hu hu ru hu ru hu cs hu cs hu cs hu ru hu de hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu ru hu cs hu hbs_lat hu ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu war hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu
Megmagyarázza az uralkodó Horthy flottaparancsnoki kinevezését | Hadszíntér és hátország
• Tormay Cecil: Régi ház
• Krúdy Gyula: Palotai álmok
• Ady Endre: Ki látott engem?
• Törvényjavaslat a Nemzeti Színház új épületéről
• Állásfoglalás a politikai tömegsztrájk ellen Franciaországban
• Megszületett Tolnay Klári színésznő
• Tüntetések a háború mellett
• Népszava: Nem akarunk háborút!
• A politikai jellegű gyűlések betiltása
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Szerbiának
• A budapesti élelmiszerárak emelkedése
• Montenegró hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Az Osztrák-Magyar Monarchia hadüzenete Oroszországnak
• Nagy-Britannia hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Franciaország hadüzenete az Osztrák-Magyar-Monarchiának
• Megszületett Baróti Lajos labdarúgó
• XV. Benedek pápa megválasztása
• A Nemzeti Színház és az Operaház működésének felfüggesztése
• Orosz csapatok Magyarország területén
• Vágó Géza: Nagy dolog a háború
• Az első ypres-i csata
• Ady Endre: Az eltévedt lovas
• A Népszava esti kiadása
• A szén és a tűzifa árának maximalizálása
• A behívások miatt csökkent a szakegyletek létszáma
• Babits Mihály: Játszottam a kezével
• A Mária Valéria-telep létrehozása
• Bartók Béla: Román népi táncok
• Leopold von Berchtold lemondása
• Hadiüzemekben dolgozók munkakörülményeinek javítása
• Újra játszik a Nemzeti
• A Fox Film Corporation megalapítása
• Új rendező a Nemzeti Színházban
• Központosított gabonaelosztás Németországban
• Ferenc Ferdinánd gyilkosainak kivégzése
• Elszaporodik az élelmiszer-spekuláció
• Emelkednek a gyógyszerárak
• A tengeralattjáró-háború kezdete
• Újságírók tiltakozása a cenzúra ellen
• Gabonakészletek lefoglalása Ausztriában
• Szocialista nőmunkások a háború ellen
• Liszt- és kenyérhiány a fővárosban
• Egy nemzet születése
• Márkus József halála
• Flottatámadás a Dardanellák ellen
• Az MSZDP gyűlésének betiltása
• Az Universal City megnyitása
• Ady és Csinszka házasságkötése
• Javaslat a parlamenti ciklus meghosszabbítására
• Német támadás Ypres-nél
• Az örmény népirtás kezdete
• Partraszállás a Gallipoli-félszigeten
• Javaslat a katonák választójogáról
• A Jugoszláv Bizottság megalakulása
• A lisztfogyasztás korlátozása
• A Szocializmus megjelenése
• A második hadikölcsön
• A Lusitania elsüllyesztése
• A Metro Pictures Corporation létrehozása
• Olaszország hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A gabonafelhasználás állami szabályozása
• Az első isonzói csata
• Új főrendező az Operában
• Húsmentes napok elrendelése
• A második isonzói csata
• Széll Kálmán halála
• Szocialista konferencia Svájcban
• A kukorica állami felvásárlása
• Bulgária hadüzenete Szerbiának
• Az MSZDP üléseinek betiltása
• A harmadik isonzói csata
• A szocialista mozgalmak fokozottabb ellenőrzése
• A Tett megjelenése
• Ujházi Ede halála
• A negyedik isonzói csata
• A Cseh Külföldi Bizottság megalakulása
• A tejjegy bevezetése
• A Csárdáskirálynő bemutatása
• A Lánchíd megnyitása
• A választójog kiterjesztésének követelése
• Újabb élelmiszer-árszabások megjelenése
• Törvény az árdrágítások ellen
• 25 éves az MSZDP
• A kenyérjegy bevezetése
• Karinthy Frigyes: Tanár Úr kérem
• Babits Mihály: Recitativ
• Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül
• Vigalmi adó Budapesten
• Mocsáry Lajos halála
• A munkaügyi panaszbizottságok felállítása
• A hadkötelesek korhatára 55 év
• A bőráruk szabadpiaci értékesítésének betiltása
• A Cukorközpont felállítása
• A hadüzemi munkások sztrájkjogának felfüggesztése
• Az Újságpapír-központ felállítása
• Munkásnők “a hadseregben”
• Eötvös Károly halála
• A második zimmerwaldi konferencia
• Háborúellenes tüntetések Németországban
• Görgei Artúr halála
• A jütlandi csata
• A Bruszilov-offenzíva megindulása
• A magyarországi szakszervezetek konferenciája Budapesten
• A budapesti munkásgyűlések betiltása
• A somme-i csata
• Károlyi Mihály lemond pártelnöki tisztségéről
• Rosa Luxemburg internálása
• Hadiszállítók a katonai bíróság előtt
• Hágai konferencia a békéért
• A hatodik isonzói csata
• Törvény egyes adónemek összegének emeléséről
• Románia csatlakozása az antanthatalmakhoz
• A tej árának emelkedése
• Olaszország hadüzenete Németországnak
• Románia hadüzenete az Osztrák-Magyar Monarchiának
• A hazai ellenzék a kormány lemondását követeli
• A tank első bevetése
• A szociáldemokraták választójogi gyűlésének betiltása
• A cukor árának emelkedése
• A Tett betiltása
• Tüntetés Újpesten a burgonyahiány miatt
• A Közélelmezési Hivatal és Tanács felállítása
• A csárdáskirályné magyarországi bemutatója
• Az önálló lengyel királyság kikiáltása
• Wilson elnököt újraválasztják
• A kecskeméti színház felveszi Katona József nevét
• A Ma megjelenése
• I. Ferenc József halála
• A 16 és 60 közöttiek hadiszolgálatra kötelezése Németországban
• A gáz és az áram árának emelkedése
• Német békeajánlat a szövetségeseknek
• IV. Károly megkoronázása
• A Béke Nobel-díj a Nemzetközi Vöröskereszté
• Charlie Chaplin: A kivándorló
• Bartók Béla: Nyolc magyar népdal
• Bánki Donát: Vízturbina
• Az antant békére törekszik
• A Népszövetség megalakítása
• A korlátlan tengeralattjáró-háború kezdete
• Az USA megszakítja Németországgal a diplomáciai kapcsolatot
• Lövések a parlamentben
• Törvényjavaslat a választójog bővítéséről
• Forrongás a hadseregben az élelmezés miatt
• Papírhiány miatt csökken a lapok terjedelme
• Emelkednek a dohányárak
• Új kormány Oroszországban
• Újabb megszorítások a közélelmezésben
• IV. Károly békekísérlete
• Az USA hadüzenete Németországnak
• Cenzúra alatt a Népszava
• Munkássztrájk az élelmiszerhiány miatt
• Tömörkény István halála
• Javaslat a Választójogi Blokk megalakítására
• A budapesti kereskedősegédek tüntetése
• A tizedik isonzói csata
• Szociáldemokrata nőkongresszus Budapesten
• Friedrich Adlert halálra ítélik
• Lemond Tisza István
• Tüntetés Tisza István ellen
• Megszűnik a Népszava előzetes cenzúrája
• Szociáldemokrata szervezésű népgyűlések a fővárosban
• Munkásnők sztrájkja a béremelésért
• Brit páncélosok támadása
• Esterházy Móric a miniszterelnök
• Változik a panaszbizottságok hatásköre
• Gyóni Géza halála
• A lőszergyári munkásnők sztrájkja
• Munkássztrájk a Fővárosi Elektromos Művekben
• A Kerenszkij-kormány megalakulása
• A katonai bíróságok hatáskörének korlátozása
• Az antant offenzívája Flandriában
• Népgyűlés a hadisegélyek rendezéséért
• Wekerle Sándor a miniszterelnök
• Háborúellenes csoport a Galilei körben
• Justh Gyula halála
• Mata Hari halála
• A caporettói áttörés
• Nők tüntetnek Budapesten
• Az októberi orosz forradalom kezdete
• A Népszava cikke a szovjetek kongresszusáról
• Clemenceau kormányra kerülése
• Háborúellenes tüntetés Budapesten
• Fegyverszünet a keleti fronton
• Finnország kikiáltotta függetlenségét
• Az USA hadüzenete a Monarchiának
• Választójogi törvényjavaslat a parlamentben
• A Galilei Kör röplapja
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Wilson 14 pontja
• A Galilei Kör feloszlatása
• Wekerle Sándor lemondása
• A 48-as Alkotmánypárt megalakulása
• A Wekerle-kormány átalakulása
• A bányamunkások szövetségének megalakulása
• A MÁV-alkalmazottak politikai aktivitásának korlátozása
• Khuen-Héderváry Károly halála
• A panaszbizottságok hatáskörének kiterjesztése
• Észtország és Litvánia független
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• A breszt-litovszki béke
• Vasárnapi munkaszünet a húsiparban
• Moszkva az új főváros
• Tüntetés a háború ellen
• Offenzíva a Somme-nál
• Sajtóvita az MSZDP választójogi politikájáról
• Ferdinand Foch az új főparancsnok
• Vita a választójogi törvénytervezetről
• Népgyűlés az általános választójogért
• Wekerle Sándor lemondása
• Gavrilo Princip halála
• Románia békét köt
• Wekerle Sándor új kormánya
• Új választójogi reform
• A Népszava írása a választójogi tervezetről
• Pécsi katona- és bányászlázadás
• A kékszakállú herceg vára
• Német offenzíva a Marne-nál
• Nagygyűlés a nők választójogáért
• Lapbetiltás a fronton
• Német megtorpanás a nyugati fronton
• Sortűz a MÁV Gépgyárban
• A választójogi törvényjavaslat vitájának kezdete
• II. Miklós halála
• A választójogi törvény elfogadása
• Tüntetés az élelmiszerhiány miatt
• Katonaszökevények elleni szankciók
• A német hadsereg „fekete napja”
• Merénylet Lenin ellen
• Károlyi Mihály nyílt levele
• Bulgária békét köt
• Szabó Ervin halála
• Tombol a spanyolnátha
• Új német kormány
• A Monarchia békeajánlata
• A Szlovén-Horvát-Szerb Nemzeti Tanács megalakulása
• Merénylet Tisza ellen
• „Ezt a háborút elveszítettük”
• Károlyi Mihály törvényjavaslata
• A Munkapárt megszűnése
• A Magyar Nemzeti Tanács megalakulása
• Ismét működik a Galilei Kör
• Az olaszok áttörik a frontot
• Tisza István halála
• Károlyi Mihály a miniszterelnök
• Orosz hadifoglyok hazaszállítása
• Magyar hadifoglyok hazatérése
• A compiègne-i fegyverszünet
• Az eckartsaui nyilatkozat
• A MOVE megalakulása
• Románia területi követelései
• A KMP megalakulása
• Szerb–Horvát–Szlovén Királyság megalakulása
• Kaffka Margit halála
• Erdély egyesül Romániával
• A Vörös Újság megindulása
• Nők a jogi egyetemen
• Szeged francia megszállása
Megmagyarázza az uralkodó Horthy flottaparancsnoki kinevezését
A Cattaróban 1918. február elején kitört matrózlázadás után IV. Károly átszervezte a haditengerészet vezetését. Számos rangidős tisztet megelőzve február 27-én Horthy Miklós lett a közös haditengerészet flottaparancsnoka, de ezt csak márciusban közölte a sajtó. Soron kívüli kinevezése némi feszültséget kelthetett a haditengerészetnél, ezért az uralkodó magyarázatot fűzött intézkedéséhez „hajóhadparancsában”.
A Pesti Napló a szigorú hírzárlat miatt nem említhette a cattarói zendülést, mint az átszervezés fő okát, de utalt rá: „Értesülésünk szerint különben a flottaparancs ügye összefüggésben áll a flottánál legutóbb történt eseményekkel és úgy a magyar képviselőházban, mint a delegációban szóvá fogják tenni, hogy felderítsék igazi motívumait.” Ám a nyilvános vita elmaradt ekkor, a Monarchia legfelsőbb vezetésének sikerült megakadályoznia, hogy a sajtóból vagy a törvényhozásból kiderüljön, mi is vezetett a rendkívüli intézkedésekhez.
Az újságok által is közölt dokumentumból, Károly hajóhadparancsából homályosan ugyan, de kiderült az is, hogy Horthy valójában nem első számú főparancsnok lett, hanem egy bonyolult szervezeti konstrukcióban a vezetés részterületeiért volt felelős. A korabeli újságok csak találgatták ekkoriban az alá-, fölé vagy éppen mellérendeltségi viszonyokat a haditengerészetnél. Turbucz Dávid Horthyról szóló életrajzában hangsúlyozza: elválasztották egymástól a flottaparancsnoki és a haditengerészeti parancsnoki beosztást. Ezeket a posztokat korábban Anton Haus, majd Maximilian Njegovan is egyszerre töltötte be. „Flottaparancsnokként Horthy felelt a flotta kiképzéséért, hadműveleti tervezéséért, de megkötötte a kezét, hogy nagyobb műveleteket csak a kizárólag az uralkodó előzetes engedélyével indíthatott. A közös Hadügyminisztérium Tengerészeti Főosztályának, a központi irányítást és igazgatást végző hatóságnak az élére Holub Ferenc ellentengernagyot nevezték ki. A flottaparancsnok Holub egyetértésével dönthetett csak fontos személyi kérdésekben. Horthy Miklós, Holub Ferenc és az uralkodó között Franz Ritter von Keil altengernagy közvetített, de a flotta parancsnoka közvetlenül is érintkezhetett IV. Károllyal.” Mindezt Turbucz egyfajta kompromisszumnak nevezi. A változásokat az uralkodó igyekezett megmagyarázni, s erre nemcsak az újságokban közölt hajóhadparancsban, hanem egy külön hadparancsban is kitért. IV. Károlyt Turbucz így idézi: „Nagybányai Horthy Miklós ellentengernagyot különös bizalmam helyezte a flottaparancsnok tisztségébe. Ezáltal rangidősebb, kiemelkedő érdemekkel rendelkező tengernagyok és sorhajókapitányok kerültek egy náluk rangban fiatalabb admirális alárendeltségébe. Ezek az urak ne lássanak intézkedésemben bizalmatlanságot személyükkel szemben”.
Dr. Szabó István: Horthy Miklós a haditengerészet parancsnoka = Pesti Napló, 1918. március 3.
Egy feltűnő flottaparancs = Pesti Napló, 1918. március 3.
Turbucz Dávid: Horthy Miklós. Budapest, 2011.
Készítette: Szegő Iván Miklós
Pesti Napló, 1918. március 3.
A király közvetlenül maga alá rendeli a hajóhad parancsnokságát
Badenben kelt, február huszonhetediki kelettel adták ki — természetesen felelős kormánytényezők ellenjegyzése nélkül, hiszen katonai természetű kéziratról, hajóhadparancsról van szó — azt a legfelsőbb királyi kéziratot, amelyet hivatalosan ma leltek közzé. Egy hajóhadparancs. De tegyük mindjárt hozzá, egy olyan hajóhadparancs, amelyről még sok szó fog esni úgy a magyar, mint az osztrák politikában, mert azoknak a körében, akik a kérdéshez értenek, s akik az ügy lényegét meg tudják ítélni, ez a flottaparancsnoklásban beállott változás máris élénk feltűnést kellett.
Nem arról van szó, hogy Őfelsége, aki fejedelmi jogainál fogva főparancsnoka az egész hadseregnek, tehát a szárazföldi és tengeri véderőnek egyformán maga alá rendelte a flotta főparancsnokságát, mert hiszen ez eddig is így volt. A hajók eddig is Őfelsége Hajói büszke nevet viselték s a Felség épp úgy rendelkezett a szárazföldi hadseregével, mint védőerejével a tengeren, a tenger alatt s a tenger fölölt. Ezúttal arról van szó, hogy Őfelsége mellé be fognak osztani egy admirálist, mint a hajóhadparancs mondja, egy zászlóstisztet, szóval a tengerészetnél tábornoki rangban lévő tisztet, aki körülbelül a flottaparancsnok és a közös hadügyminisztérium tengerészeti osztályának főnöke fölött vagy között, de minden valószínűség szerint fölött fog állani.
Azokban a súlyos időkben, amelyek a háború alatt, főként pedig a háború után azokra várnak, akik a haditengerészet ügyeit ellenőrizni vannak hivatottak, ez az intézkedés súlyos korlátokat támaszt. Eddig a helyzet teljesen parlamentáris volt, mert a delegáció tengerészeti albizottsága előtt felelősséggel jelent meg a hadügyminisztérium tengerészeti osztályának a főnöke és számot adott minden intézkedéséért. A hajóhadparancs után a helyzet lényegesen meg fog változni. mert nem valószínű, hogy az Őfelsége mellé beosztott zászlóstiszt parlamentáris úton felelősségre lesz vonható. Értesülésünk szerint különben a flottaparancs ügye összefüggésben áll a flottánál legutóbb történt eseményekkel és úgy a magyar képviselőházban, mint a delegációban szóvá fogják tenni, hogy felderítsék igazi motívumait.
A Magyar Távirati Iroda jelenti: Ő császári és apostoli királyi Felsége legkegyelmesebben a következő legfelsőbb hajóhadparancsot méltóztatott kibocsátani:
A rendelkezésemre bocsátott zászlóstisztnek, akinek egy sorhajóhadnagyot fognak beosztani személyes segédtisztül, a hajóhadat és a haditengerészetet illető összes parancsaimat át kell vennie és gondoskodni kell végrehajtásukról. Esetenként kiadandó parancsaimra meg kell vizsgálnia a hajóhad és a tengerészet minden részét, végül pedig a hadügyminisztérium tengerészeti osztályának főnökével és a hajóhad parancsnokával egyetértően javaslatokat kell tennie a haditengerészet fontosabb személyi ügyeiben.
A hadügyminisztérium tengerészeti osztályának főnöke az érvényben lévő szabályok értelmében végzi tisztségét és vagy a rendelkezésemre bocsátott zászlóstiszt közvetítésével, vagy pedig vele egyetértően közvetetlenül teszi meg javaslatait. Katonailag alá vannak rendelve a haditengerészet összes hivatalai és parancsnokságai, amelyek a hajóhadparancsnoknak nincsenek közvetetlenül alárendelve.
A hajóhad parancsnoka közvetetlenül nekem van alárendelve. Az ő feladata a hajóhad hadműveleteinek vezetése és legfőbb figyelmét ennek a kiképzésére s a harcképesség fejlesztésére és fenntartására kell fordítania. A hajóhad nagyobb hadműveleteihez hozzájárulásomat kell kérnie. Olyan személyi kérdésekben, melyek nincsenek az én elhatározásomnak fenntartva, a hajóhad parancsnoka a hadügyminisztérium tengerészeti osztályával egyetértően intézkedik.
Baden, 1918. február 27.
1918. március 3. Pesti Napló
Horthy Miklós a haditengerészet parancsnoka
Messzemenő, radikális és meglepő változásokat hoz haditengerészetünk vezetésében és egész szervezetében Károly királynak az a hajóhadparancsa, amely a hivatalos lap mai számában jelent meg.
[Itt a cenzúra törölt néhány sort.]
A flotta feletti parancsnoklási jog tulajdonképpen már régebben megoszlott, amikor a tengerészetnél is kettéválasztották az adminisztrácionális ügyeket a hajóhad operatív vezetésétől, de most már háromfelé szakad ez a jog: mert a flotta parancsnoka és a hadügyminisztérium tengerészeti osztályának főnöke mellé, de nem fölé, mint tévesen értelmezik, a király zászlóstisztje kerül, aki személyi kérdésekben az előbbi két tényezővel egyetértésben tesz előterjesztést, különben pedig azoknak a parancsoknak végrehajtásáról gondoskodik, amelyeket személyesen kap az uralkodótól. A tengerészet feletti főparancsnokságot maga a király vette át. Magyar nemzeti szempontból, de ezen túl is az érdemek helyes értékelésének szempontjából legérdekesebb az egész változásban, hogy a Novara nagyszerű parancsnoka, a fiatal magyar tengerész, Horthy Miklós került a flotta élére mint operatív, vagyis mint tényleges parancsnok, ugyanaz a Horthy, akinek a neve úgyszólván minden nagyobb tengerészeti sikerünktől elválaszthatatlan. Lovag Keil Ferenc altengernagy, aki a király mellé került zászlóstisztnek, szintén (érdemes régi tengerész, aki legutóbb Pólában volt a tengerészeti védelem parancsnoka); Holub Ferenc ellentengernagy pedig egyik legnagyobb csatahajónk, a Thegethoff parancsnoki hídjáról került most az adminisztrácionális ügyek élére. Nagy meglepetést nem is ennek a két, már régebben is zászlóstiszti rangban levő tengerésznek kinevezése keltett, hanem Horthy Miklósnak a flotta élére való állítása, aki minden szokás és hagyomány ellenére a tengerészet törzstiszti karából került ebbe a legfontosabb pozícióba.
Előző bejegyzés Megmentett nők: fogházból – (talán) az esküvőreKövetkező bejegyzés A Vörös Hadsereg megalakulása
Mit ír az újság?
copyright 2009, Politikatörténeti Intézet, Minden jog fenntartva