hu id hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu sv sv sv sv sv en sv hu sv hu sv hu sv hu sv hu hu hu hu en en hu en hu hu hu hu en hu hu hu en hu en hu hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu fr hu hu en hu hu en hu sk hu hu hu en hu hu en hu en hu en hu en hu hu en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ga hu sk hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv it hu et fi hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu br hu hu hu hu fr hu hu hu pl en fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr
Csinyálóház - őrségi szállás, Velemér - Bajánsenye
A Belső Őrség legnagyobb települése, sikeres rendezvénye az Őrségi Lakodalom. Éttermek, tavak.
Bajánsenye fekvése - Bajánsenye története - látnivaló - rendezvény - ajánlott őrségi szállás
Bajánsenye a Kerka patak völgyében fekszik, Velemértől 10 km-re északnyugatra, Őriszentpétertől 7 km-re délre, Körmendtől és Szentgotthárdtól egyaránt mintegy 30 km távolságban. Az Őrség második legfontosabb települése, a Belső őrség gazdasági és kulturális központja (ez lényegében csak azt jelenti, hogy szép temploma, állandó orvosi rendelője, modern iskolája, óvodája és négy étterme van, a vegyesboltja pedig egy kicsivel nagyobb a szomszédos települések boltjainál). Tavasszal nem csak a pesti, hanem az őriszentpéteri árakhoz képest is olcsóbban lehet szép és egészséges cserepes virágot kapni a faluban működő kertésztől. Határátkelőhely Szlovéniába, az Őrségi Nemzeti Park része. Vasútállomása van, ez a vasúti megálló esik legközelebb Velemérhez (vonattal érkező vendégeinkért ide, vagy az őriszentpéteri vasútállomáshoz szoktunk elmenni autóval). A vasútállomás a Zalaegerszeg-Ukk-Boba vonalról közelíthető meg. Az V. számú páneurópai vasúti közlekedési folyosó és a szlovén–magyar nemzetközi vasútvonal részeként 2000-ben épült meg, e vonal első magyarországi megállója a szlovén határtól kezdve Bajánsenye, a második Őriszentpéter, a harmadik Nagyrákos. A település infrastruktúrája jó: a telefon, a vezetékes víz, a földgáz és a csatorna az egész faluban ki van építve.
A szomszédos kercaszomori harangláb teteje
A terület bizonyára része volt az var birodalom nyugati határvidékének, mert itt húzódott az avar limesnek nevezett gyepűrendszer. A későbbi magyar gyepű ennek az avar gyepűnek a felújításával jöhetett létre. Talán ezzel függ össze, hogy a falu nevében szereplő Baján szó az egyik legismertebb avar uralkodó neve. A Baján név a török nyelvekben "gazdag" jelentést hordoz, a magyar vagyon szó rokona. A falu neve származhat a környéken ma is élő Baján nevű magyar családtól is - de ők is élhetnek itt az avar kor óta.
Bajánsenye négy őrségi település: Őrbajánháza, Senyeháza, Dávidháza és Kotormány összevonásával jött létre.
A bajánsenyei református templom előtt rendszeresen elmennek a belső őrségi szállások vendégei
- Kotormány Bajánsenye legrégibb falurésze. Korábbi neve Könyeháza, ami azt jelenti, hogy a környéken ma is élő Könye család alapította egykor. Ez a honfoglaláskori személynév török eredetű. Az első írásos emlék 1549-ben említi a falut. 1896-ban Korormány ősnemes őrségi község a Kerka patak mellett, amelynek 28 háza és 140 református és evangélikus hitvallású lakosa van. Lakosainak nagy része a takács mesterséget gyakorolja. Földesurai a Batthyány grófok.
Dávidháza az 1428-as írásos emlék szerint magyarok által lakott jobbágyfalu. Földesura Batthyány Ferenc volt. 1932-ben 201 lakosa volt; többségük törpebirtokos, a rossz földek miatt szegény sorsú. Iparosként asztalos, kovács, cipész, molnár, bor- és szeszkereskedő élt a faluban. Két embernek volt cséplőgépe. 1939-ben magába olvasztotta Kotormányt. A Muravidék visszacsatolása (1941. április 11.) felélénkítette mind a vasúti, mind a közúti forgalmat.
A bajánsenyei Berek étterem kertje
- Senyeháza a Kerka patak mellett épült. Első ízben 1428-ban említik. A jobbágytelepülés mezőgazdálkodással foglalkozott. 1853-ban az addigi faépület helyett téglából építettek iskolát. Nemesnépi Zakál György leírása szerint Alsó- és Felsőszer-ből állt. A 20. század eleji vasútépítés után iparosodni kezdett: malmot és gőzüzemű fafűrésztelepet építettek. 1906-ban takarékpénztárat nyitottak, bővült a kisipar és a kiskereskedelem. Mindezek eredményeként 1908-ban már 471 magyar lakosa volt. 1911-ben a két tanerős programban fejlesztették az iskolát. A települést 1932-ben ősrégi nemesi községként említették sok iparossal és kereskedővel. 1939-ben Bajánsenye néven egyesült Őrbajánházával.
Őrbajánháza nevét 1428-ban említik elsőként. 1907-ig Bajánháza, azután Őrbajánháza. 1939-ben Bajánsenye néven egyesült Senyeházával.
A bajánsenyei tó az Őrség legnagyobb tava
- Bajánsenye 1950-ben nyerte el mai kiterjedését, amikor magába olvasztotta Dávidházát a vele 1939-ben egyesült Kotormánnyal együtt. 1954-ben villamosították a falut. 1955 az iskola felszerelésének éve. 1956-ban a hóolvadás után a Kerka kilép medréből és közel 30 házat eláraszt. 1962-ben állatorvosi lakás létesül. 2 évvel ezután megtörténik a Kerka új mederrészének a kialakítása. 1966-tól közös tanácsi székhelye lesz Velemér, Gödörháza, Magyarszombatfa és Kercaszomor községeknek, új posta és tanácsháza épül. 1969-ben a Szentgotthárdi járás megszűnt, illetve beolvadt a Körmendi járásba Az 1975-ös év fontos eseménye a nemzetközi határátkelőhely megnyitása. 1990-ben a MOL Rt. megkezdi a földgáz feltárását, eredménnyel. 1999. április 30-án letették a vasútállomás alapkövét a régi-új helyére a Bajánsenye–Zalalövő vasútvonalon. A népszámlálási adatok tanúsága szerint Bajánsenye népesedési csúcsa 1910-ben volt (1157 fő), ezután lassú csökkenés kezdődött, ami 1949-ben megtört, ekkor érte el a népesség száma a második csúcsát (1140 fő), azóta azonban folyamatosan és erősen fogy a lakosság, a 2001-es népszámlálás már csak 545 főt talált itt. A folyamat magyarázata az ország erőteljes urbanizációjában rejlik, a falusi népesség jelentős részét a városok szívták fel.
A község szülöttje Nemesnépi Zakál György, aki az Őrség őrnagyaként az első tudományos leírást állította össze az Őrségről. A senyeházi református egyház és iskola szervezőjeként és építőjeként is ismert. Műve az „Eőrséghnek Leírása”, melyet a Magyar Tudományos Akadémia őriz, modern kiadása napjainkban is kapható.
Felújított bajánsenyei ház kódisállással
- Református műemléktemplom, kertjében Kossuth emlékére ültetett öreg fa. Az emlékfát Kossuth halála után ültették, és a hársfa csemete törzsébe belemetszették Kossuth Lajos nevét. A felirat betűi azóta hatalmasra tágultak. A helybéliek minden márciusban körülállják, és koszorút helyeznek el a tövében.
- Határ csárda (házias ízekkel, őrségi jellegű ételekkel).
- Kerka Étterem (főleg halételekkel)
A Kerka étterem kertje
- Több lakóház és istálló tekinthető népi építészeti emléknek a XIX. század végéről.
- Robinson-horgásztó, a régi téglagyár bányagödréből alakították ki.
- Víztároló horgásztó az Őrség legnagyobb tava, amely a Kerka duzzasztása révén született meg, osztrák tulajdonban van, de bizonytalan az idegenforgalmi hasznosítása. A gazos és elhanyagolt területből az elmúlt évek során rendezett park, étterem, szálláshely és strand alakult ki. A strand üzemeltetője és állapota évenként változik. Időnként ingyenes, máskor alacsony belépti díj ellenében látogatható, ismét máskor pedig zárva tart. A nehezen ellenőrizhető hírek szerint az osztrák tulajdonos vitatja a fizetendő vízdíjat, ami miatt a hasznosítási engedélyek körül nincs mindenben egyetértés.
- Kis-hegy, régi présházakkal
Erdei út Bajánsenye határában
Májusfa állítás Bajánsenyén egy szép májusi hajnalon, 2012-ben
Júliusban Őrségi Vigasságok (Parasztlakodalom a Kerka mentében – népi lakodalmas játék és vacsora). Tel: (94)444-001.
A bajánsenyei lakodalmas játék plakátja 2011-ben
Autóval néhány perc alatt elérhető a veleméri Cserépmadár szállás és Csinyálóház. Honlapja: www.cserepmadar.hu , telefonszáma: 06(20)534-2780, villanypostacíme: cserepmadar@gmail.com .
- Az öt fő elhelyezésére alkalmas Csinyálóház két hálóval, fürdőszobával és étkezőkonyhával várja a vendégeit (nászutas párnak, vagy gyermekes családnak ajánljuk).  Árak és foglalás. Vagy hívja most a 06(20)534-2780-as telefonszámot!
- A véle egy portán található Cserépmadár szállás egy 3 szobás, 3 fürdőszobás, nagy konyhával és étkezővel rendelkező őrségi jellegű vendégház. Kisebb csorportnak ajánljuk, de szobánként is kivehető. Tel: 06(20)534-2780. Honlap: cserepmadar@gmail.com . Villanyposta: cserepmadar@gmail.com . A szállásdíj kifizethető SZÉP Kártya segítségével is. A veleméri Cserépmadár szállás nászutasok helyett inkább csoportoknak, baráti családoknak van teremtve. Egész ház (3 szoba, 3 fürdőszoba, konyha, étkező, 11 ágy) Árak és foglalás. Vagy hívja most a 06(20)534-2780-as telefonszámot!
A veleméri Cserépmadár szállás előszobájának részlete
Az Őrségben a falusi turizmus (szállás, vendégház, apartman, panzió és egyéb szálláshely fejlesztése) terén jelentős előrelépés történt az utóbbi években. Ennek köszönhetően sok panzió, vendégház, apartman (szebb szóval: lakosztály) és egyéb szállás nyílt meg az őrségi településeken. Van olyan őrségi falu, ahol nagyobb a turisztikai szálláshelyek fogadó kapacitása, mint a lakosság lélekszáma. Akinek van egy üres szobája, vagy háza; az már szállást, vendégházat, apartmant alakított belőle és bejelentkezett a falusi szállás kínálói közé. Ez természetes, hiszen minden őrségi család képes lehet egy kisebb szálláshely fenntartására. Megjelentek ugyanakkor a tőkeerős vállalkozók is, akik néha több százmilliós beruházással 50 főnél is nagyobb befogadóképességű panziók, vendégházak és szálláshelyek megjelenését segítették elő. Van olyan is, aki csak egy parasztházat újított fel s egy-két őrségi alkalmazottat távolról foglalkoztatva, megpróbálja kamatoztatni a befektetett tőkéjét. Gyakoribb, hogy egy-egy megüresedett őrségi ingatlant, vagy csak néhány szobát a rokonok hasznosítanak szálláshely céljára. A hírekben megjelent, hogy a gazdasági válság hatására a szálláshelyek harmada bezárt - ezt azonban a saját tapasztalataim alapján nem tudom alátámasztani. A szálláshelyek, panziók, vendégházak és magánszállások túlkínálata valóban teremtett némi feszültséget, de ez a szálláshelyek folyamatos fejlesztését eredményezi. A szállások versenye oda vezetett, hogy a szállás adása mellett ma már valami turisztikai többletet is kell nyújtani a falusi turizmus vándorainak. A tőkeerős szálláshely fürdési lehetőséget és éttermi szolgáltatásokat kínál (ez az összetettebb vállalkozási szerkezet úgy is kialakulhat, hogy egy fürdő, vagy étterem kezd szállás adásába - amire szintén van példa). Azonban a tőkeerős fejlesztéseknek is van korlátja. Akad rá példa, hogy a nagyobb panzió a magas rezsiköltség miatt nem lehet nyereséges és eladni is csak a beruházási költség töredékéért lehetne. Mert nem lehet minden őrségi szállás mellé rentábilis fürdőt és éttermet építeni. A kisebb őrségi szállások többnyire valamilyen olcsó megoldást választanak s például kulturális programot és egyfajta őrségi hangulatot kínálnak. A szállás területén bemutatják az Őrség népi kultúráját - egy múzeumként berendezett helyiséggel, vagy a szállás múzeális értékű berendezésével. E kisebb őrségi szállások fennmaradását segíti még, hogy azt az elkülönült nyugalmat tudják biztosítani, amit a városok forgalmától menekülö vendég keres az Őrségben. Azaz itt egymásra talált a turisztikai kereslet és az, amit az Őrség lakossága a szállás terén nyújtani tud. A vendég nem ritkán azért jön e szép tájra, mert a szállás nyugalmát meghitt elkülönültségben kívánja élvezni a párjával, a családjával, vagy a barátaival. Falusi parasztházat keres, ahol megtapasztalhatja a csendet és a Őrség természeti szépségeit.  Miközben a nagy befogadóképességű panziók ezt csak csökkentett mértékben képesek biztosítani, a fogyatkozó őrségi lakosságszám miatt megüresedő szép házakból kialakítható kisebb szállások éppen ilyen célra alkalmasak. Ez azt jelenti, hogy a parasztházakból kialakított kis őrségi szállás is létjogosult, meg a nagyobb panzió is. Sőt, egymásra is vannak utalva, mert a nagyobb szálláshely éttermét és fürdőjét csak a közeli kis szallások vendégei tehetik rentábilissá; miközben a kis szállás vendégének is hasznára lehet a közeli étterem és medence.
Hogyan illeszkedik e képbe a veleméri Cserépmadár szállás és Csinyálóház? Hogyan tagozódik be az őrségi szállások, szálláshelyek, panziók, vendégházak, lakosztályok, parasztházból kialakított magánszállások és nagyobb szállodák sorába?  Nos, elsősorban az adottságok határozzák meg a lehetőségeket. Ezek a szállás céljára szolgáló veleméri épületek az egyik legyszebb (ha nem a legszebb) őrségi tájban épültek meg. A dombtetőn lévő szállások körül virágzó rétek, néhány száz méterre patakok és erdők találhatók. Jellemzője a portának és Velemérnek a béke és szépség. Amikor egy végtelen csendben átaludt, pihentető éjszaka után kilépünk a teraszra és megrészegülünk a tájat átlengő boldog madárcsicsergéstől, vagy a virágzó árnyékliliomok illatától - akkor nehezen felejthető élménnyel gazdagodunk. Évekig hálásan emlékezhetünk rá s erőt ad az elkövetkező munkához. Az épületeket elsősorban őrségi parasztbútorokkal rendeztük be, amelyeket saját tervezésű elemekkel egészítettünk ki - de van egy múzeumunk is. A Sindümúzeum látogatóinak rendszeresen megmutatjuk a szállásokat is, ha azokban éppen nincs vendég. Az összhatásra jellemző, hogy belépve a szállás céljára átalakított épületekbe, a látogatók rendszerint megkérdezik egymástól: - Drágám, nem tudod, hogy mi miért nem itt szálltunk meg?
Bababarát őrségi falusi magánszálláshely antik parasztbútorokkal
(2 szoba, 5 ágy, fürdőszoba, konyha)
9946 Velemér, Fő utca 7
A veleméri templom ősvallásból örökölt jelei
Az őrségi szár szójel
A székely tprus népi megfelelője
Az atya jele az Őrségben
Bél isten jele őrségi cserepeken
Madarak és fák napja
A víz és a Föld napja
Megjelent kötetek és cikkek
A finnugor elmélet alkonya
A segesdi fenékbélyegek és népi cserépedényeink jelrendszere
A székely rovásírás eredete
Őriszentpéteri hímestojás népi hieroglifákkal
Szibériai sámánköpenyek és a koronázópalást hasonló jelrendszere
Székely rovásjelek hun tárgyakon
The origins of hunnish runic writing
Így írtok ti magyar őstörténetet
Cserépmadár Szállás & Csinyálóház
Elsosorban a ház különös varázsa fogott meg bennünket. Ha valaki igazi nyugalomra és kikapcsolódásra vágyik, itt igazán megkaphatja.
Az Önök háza gyönyörű és minden igényt kielégít.
Nekünk maga az Őrség is élmény volt, és ezt csak fokozta a gyönyörűen berendezett házikó.
Balogh István Péter festőművész
Dávid Éva habán keramikus
Fürge cselle tanösvény (Kercaszomor)
Copyright © 2020 www.csinyalohaz.hu - Minden jog fenntartva.
Felhasználói Feltételek - Adatvédelmi Irányelvek