fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Vitéz Somogyváry Gyula, 1929-ig Freissberger Gyula (írói nevén Gyula diák) (Füles, 1895. április 21. – Budapest mellett, 1953. február 12.) író, újságíró, országgyűlési képviselő.
1953. február 12. (57 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz Somogyváry Gyula témájú médiaállományokat.
vitéz Somogyváry Gyula arcképe (1935) és aláírása
A Sopron vármegyei Fülesen született, apja a nagycenki Széchenyi-uradalom gazdatisztje volt. Fiatalon megmutatkozott az irodalomhoz való vonzódása, 13 évesen jelent meg első írása nyomtatásban egy vidéki lapban.
Az első világháború alatt 3 évet szolgált az orosz, román és olasz fronton. A háború végén tartalékos főhadnagy volt, 1918-ban betegség miatt tért haza. Ez követően részt vett az ellenforradalmi szervezkedésben Dormándy Géza és Lemberkovics István oldalán. Ebben az időben irredenta versei jelentek meg. Érdemeiért 1929-ben[m 1] Horthy Miklós vitézzé avatta.
1920-ban a Magyar Távirati Iroda (MTI) vidéki osztályának osztályvezetője lett, 1928-tól a Magyar Telefonhírmondó és Rádió Rt. irodalmi igazgatója. A hangjáték műfajának magyar elnevezője és magyarországi meghonosítója. Az 1920-as évek elején Gyula diák néven verseket, később történelmi és világháborús regényeket, színműveket írt, némi németellenes éllel. Tagja volt a lengyel–magyar kapcsolatok ápolását célul tűző Magyar Mickiewicz Társaságnak.[1] Részt vett a Gömbös-féle Fajvédő Párt, illetve az Ébredő Magyarok Egyesülete megalapításában, egyúttal alapító tagja lett a fajvédő szövetségnek is. Gömbös hívének számított.
1935-ben a csornai körzet országgyűlési képviselőjévé választották a Nemzeti Egység Pártja (NEP) színeiben. 1939-ben a Magyar Élet Pártjává átnevezett NEP jelöltjeként újra megválasztották. Náciellenes megnyilvánulásai miatt két nappal Magyarország német megszállása után, 1944. március 21-én a németek letartóztatták és a mauthauseni koncentrációs táborba vitték. 1945-ben hazatért, de a kommunista rendszer nem vette tudomásul érdemeit, humanista szellemiségét. Nyugdíját a Magyar Rádiótól megvonták, személyét teljesen elszigetelték, a rádió igazoló bizottsága eltiltotta minden publikációs lehetőségtől. Időközben leányát koholt vádak alapján tíz esztendeig tartó Gulag-rabságra ítélték, fiát hadifogolyként a Szovjetunióban tartották. 1950-ben betiltották minden művét, majd budai lakásán az ÁVO letartóztatta és Kistarcsára internálta. 1953-ban az internálótáborból a fővárosba szállítás közben, máig sem felderített körülmények között szívroham következtében halt meg.[2][3]
I. kerület Ybl Miklós tér 2.
1995-ben emléktáblát állítottak tiszteletére, a budapesti Ybl téri lakása közelében
Műveit sorra újra kiadták
Somogyváron, a templom nyugati falán 1992-ben állított emléktáblával tisztelegnek az ott töltött hat évnek
Dunaharasztiban utcát neveztek el róla
Gyújtogatás - versek: 1919-1921 Székesfehérvár 1928
Idők sodrában (versek) 1926
Éjfél után (versek) 1927
A fejedelem stafétája (regény) 1927
Dal, amelyet nem daloltak végig (regény) 1928
Éjfél után (versek) 1929
Virágzik a mandula (regény) 1933
A Rajna ködbe vész 1935
Ne sárgulj, fűzfa! (regény) 1939
És Mihály harcolt 1942
És mégis élünk (regény) 1936
Virrasztó a ködben (versek) 1938
Vitéz Somogyváry Gyula versei 1940
A város meg a sárkány (regény) 1939
A pirossapkás kislány (regény) 1941
A hadtest hű marad (regény) 1942
Katonacsillag megfordul (regény) 1944
A vihar a levelet… (regény) 1947
A Tűzoszlop (regény) 1947
A Rajna ködbe vész, Duna Kiadó, Zürich, 1970.
A város meg a sárkány, Duna Kiadó, Zürich, 1972.
Ne sárgulj, fűzfa!, Auktor Kiadó, Budapest, 1990, ISBN 963-7780-03-3
A Rajna ködbe vész, Auktor Kiadó, Budapest, 1990, ISBN 963-7780-02-5
Virágzik a mandula, Auktor Kiadó, Budapest, 1990, ISBN 963-7780-00-9
És mégis élünk, Gilde, Fahrwangen, 1995, ISBN 3-9520846-1-1
A város meg a sárkány, Gilde, Fahrwangen, 1997, ISBN 3-9520846-7-0
A Rajna ködbe vész, Korona Kiadó, Budapest, 2000, ISBN 963-9191-77-9
Somogyváry Gyula összes versei és műfordításai, Auktor Kiadó, Budapest, 2001, ISBN 963-7780-76-9
Ne sárgulj, fűzfa!, Auktor Kiadó, Budapest, 2002, ISBN 963-7780-81-5
És Mihály harcolt, Auktor Kiadó, Budapest, 2002, ISBN 963-7780-82-3
Virágzik a mandula, Auktor Kiadó, Budapest, 2002, ISBN 963-7780-80-7
Vihar a levelet, Auktor Kiadó, Budapest, 2003, ISBN 963-7780-87-4
És mégis élünk, Auktor Kiadó, Budapest, 2004, ISBN 963-7780-91-2
A pirossapkás kislány, Auktor Kiadó, Budapest, 2005, ISBN 963-7780-97-1
A város meg a sárkány, Auktor Kiadó, Budapest, 2005, ISBN 963-7780-94-7
Katonacsillag megfordul, Auktor Kiadó, Budapest, 2006, ISBN 963-9676-00-4
A hadtest hű marad, Auktor Kiadó, Budapest, 2006, ISBN 963-7780-98-X
Vasfejű a vásárban, Auktor Kiadó, Budapest, 2007, ISBN 978-963-9676-05-3
A Rajna ködbe vész, Auktor Kiadó, Budapest, 2007, ISBN 978-963-9676-03-9
A Tűzoszlop, Auktor Kiadó, Budapest, 2007, ISBN 978-963-9676-01-5
Dal, amelyet nem daloltak végig, Auktor Kiadó, Budapest, 2008, ISBN 978-963-9676-02-2
A fejedelem stafétája, Auktor Kiadó, Budapest, 2008, ISBN 978-963-9676-06-0
↑ Korábban a Magyar Országgyűlési Almanach alapján az 1921-es avatási időpont terjedt el, de más iratok egyértelműen bizonyítják, hogy 1929-ben történt meg vitézzé avatása. – Forrás: Hadtörténeti Könyvtár: Somogyváry Gyula. hadtorteneti.blog.hu (a Hadtörténeti Könyvtár blogja) (2012. ápr. 21.) (Hozzáférés: 2014. márc. 4.)[halott link]
↑ Gerencsér Tibor: A Magyar Mickiewicz Társaság második évtizede. A Magyar Mickiewicz Társaság tagjainak névsora. In: Acta Papensia XI (2011) 3-4. 195-199. o., library.hungaricana.hu.
↑ vitéz Somogyvári Gyula („Gyula diák”), magyarorokseg.hu
↑ Dénes Béla. Kistarcsa, 1952 nyarától, Ávós világ Magyarországon. Egy cionista orvos emlékiratai. Kossuth Könyvkiadó, 142 – 161. o. [1991] (1995). ISBN 9630935155
Életrajza a Magyar életrajzi lexikonban
Életrajza a Magyar Országgyűlési Almanach 1935-1940-ben
Életrajza a Magyar Országgyűlési Almanach 1939-1944-ben
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Somogyváry_Gyula&oldid=24180365”
Utoljára szerkesztve 2021. szeptember 1., 16:41-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 1., 16:41
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.