hu en hu hu en hu hu hu pt en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su en en hu hu en hu hu hu hu en de hu en hu hu hu en de hu en mk hu hu en de hu en hu hu hu en de hu en hu hu hu en de hu en en hu hu de hu en mk hu hu en de hu en en hu hu en de hu en en hu hu en de hu en en hu hu en de hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
"A megszokás ne álljon a fejlődés útjába."  (dr. House)
"Veszélyes dolog, ha az embernek igaza van valamiben,
amiben a hivatalos szervek tévednek." (Voltaire)
Amennyiben kérdése van, kérem forduljon szakértőnkhöz:
Use tab to navigate through the menu items.
Alább olvashatja azokat a cikkeket, amelyeket támogatóink (kapcsolódó cikkeink alatt), vagy más szerzők tettek közzé ezen témában más oldalakon és úgy gondoltuk, hogy elősegíthetik kedves olvasóink tájékozódását. A cikkek alján megtalálhatóak az eredeti közzététel honlapjának linkjei is.
A cikkek alatt, az oldal alján megtalálhatja az arhívumot, amelyben korábbi cikkeket is letölthet.
Az alvajárás nem vicces, viszont veszélyes
Több mint húsz éve történt. Az akkor tizenöt éves walesi diák, Warren szülei értesítették az iskola vezetőségét, hogy csak akkor engedik el a fiút az osztálykirándulásra, ha földszinti szobát és külön figyelmet kap, mert gyakran járkál álmában. Végül a diákszálló ötödik emeletén helyezték el az osztályt, ahol a srác éjszakai sétára indult, kibotorkált az ablakon és lezuhant. Azóta agysérült és tolószékhez kötve él, mindezt azért, mert nem vették komolyan állapotát.
A tartós stressz megváltoztatja a gyerekek génjeit
Ha valaki rossz társadalmi körülmények között nő fel, az maradandó nyomot hagy a kromoszómáin, legalábbis ezt mutatja egy afroamerikai kisfiúk körében végzett kutatás. A telomerek – vagyis azok az ismétlődő DNS szakaszok, amik a kromoszómák végeihez kapcsolódnak, és védik azokat a károsodástól – rövidebbek azoknál a gyerekeknél, akik szegény és instabil otthonban nőnek fel, márpedig ez egészségükre és élethosszukra is hatással van. Éppúgy, ahogy a gyerekkori bántalmazás is maradandó változásokat okoz.
Az alvajárás nem vicces, viszont veszélyes
Több mint húsz éve történt. Az akkor tizenöt éves walesi diák, Warren szülei értesítették az iskola vezetőségét, hogy csak akkor engedik el a fiút az osztálykirándulásra, ha földszinti szobát és külön figyelmet kap, mert gyakran járkál álmában. Végül a diákszálló ötödik emeletén helyezték el az osztályt, ahol a srác éjszakai sétára indult, kibotorkált az ablakon és lezuhant. Azóta agysérült és tolószékhez kötve él, mindezt azért, mert nem vették komolyan állapotát.
Nem alszik eleget? Az agyát teszi tönkre
Ma sem aludt eleget? Sebaj, majd holnap bepótolja. Vagy ha nem jön össze, talán holnapután. Esetleg a hétvégén. Mit számít? Kicsit fáradtabb az ember, kicsit kevésbé hatékony, fáj a feje, ingerlékenyebb. Ennyi. Kibírható. Annyira kevés az a 24 óra, annyi a dolog – mi másból csípnénk le, mint az alvásidőből? Igaz? Igaz. De közben elképesztően nagy baromság.
Egy új szer felrobbantja az agydaganatot
Az egyik leghalálosabb agydaganat lehetséges ellenszerét találták meg a stockholmi Karolinska Intézet kutatói. Több mint ezer különféle molekula közt találtak egyet, amely szó szerint felrobbantja a glioblasztóma (GBM) sejtjeit, miközben az egészségeseket békén hagyja. A Cell című tudományos lapban publikált tanulmány szerint még csak egerek sejtjein vizsgálták a módszert, szóval még sok vizsgálatot el kell végezni, hogy embereken is alkalmazható legyen.
Sósra édes: ez a tökéletes kombináció a betesgégekhez
A túlzott só- és cukorbevitel káros hatásairól már mindenki hallott, ám a Shape egyik cikke alapján kiderült, végül az édesszájúak húzták ki a lúzer kártyát. Mert az egy dolog, hogy a sós ételek függőséget okoznak, de ha cukrot is tömünk mellé, akkor az nem csak alanyi jogon rombolja a szervezetet, de még az előbbi káros hatásait is fokozza.
Azért alszunk, hogy az agy kitakaríthasson
Az agynak azért van szüksége az alvásra, hogy kitakaríthasson, áll egy, a Science magazinban megjelent cikkben. Az amerikai tudósok mérései szerint az agy-gerincvelői folyadék áramlása nagy mértékben megemelkedik alvás közben, hogy az átmenetileg összezsugorodott agysejtek közül kimossák a napközben felgyülemlett káros anyagokat és fehérjéket.
Frissen tartja az agyat egy új fehérje
Az agy egészségét, az idegsejtek képződését támogató fehérjét azonosítottak amerikai kutatók állatkísérletek során. A vegyület akkor jött létre, amikor kitartást igénylő testmozgást végeztek az egerek.
Mire mehet még egy óra alvással?
Egy átlagos brit hat és fél órát alszik naponta, ráadásul az Egyesült Királyságban évek óta csökken az alvással töltött órák száma. A BBC ezért hét önkéntes részvételével kísérletet szervezett a University of Surrey-n, ahol arra keresték a választ, hogy mi történne, ha naponta egy órával aludnának többet az emberek.
A nők feje másképp fáj
Már régóta ismert tény, hogy a nők hajlamosabbak a migrénre. Négyből három migrénes nő és négyből egy nő hajlamos migrénre. A legújabb kutatások szerint ennek oka nem véletlen, a nőket kínzó migrén teljesen máshonnan ered, mint a férfiaké.
Ezen menüpont alatt letöltheti azon cikkeket PDF formátumban, amelyeket helyhiány miatt már nem tartunk az oldalunkon, viszont segíthet önnek a tájékozódásban. Az archívumokat mint minden más cikket az oldalon időrendben helyeztük el.
200x-200y arhívum (Feltöltés alatt...)
© 2007 by Kapcsolattartas.hu.