hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar bg ca hbs_lat de hi eo es et eu fa fi fr fy de de he hy id ja fr ta ko hu ml ms nl nb or pl pt ru en sk sq sv ceb ta oc uz vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. augusztus 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A gyengénlátás a látás nagyfokú sérülését jelenti. Rendszerint azt tekintik gyengénlátónak, akinek látásélessége a jobban látó szemén szemüveggel javítva is az ép látásélesség 10-33%-a (visus 0,1-0,33). A határokat rugalmasnak tekintik, így figyelembe veszik a látótér beszűkülését és a halmozott vagy romló szemészeti elváltozást.
Sokféle szembetegség okozhatja. Ezek súlyossága különböző lehet, és nem mindig vezetnek látássérüléshez.
Az alapbetegségtől függően egyes gyengénlátókat eltilthatnak bizonyos tevékenységektől, mert ezek veszélyeztethetik a látásmaradványt. Így nem végezhetnek zökkenéssel, a fej rázkódásával, ütődésével járó mozgásokat, kerülniük kell a huzamosabb ideig tartó vagy erőltetett kilégzést, a fordított testhelyzet felvételét, nem emelhetnek fel hirtelen és nem cipelhetnek nehéz súlyokat.
A gyengénlátók különféle segédeszközök igénybevételével képesek kihasználni megmaradt látóképességüket. Vizuális úton képezhetők, fejleszthetők.
Az emberek 5%-a gyengénlátó. A gyengénlátás fő okai az időskori makuladegeneráció, katarakta és glaukóma. A sárgafolt pusztulásával járó makuladegeneráció felel az összes eset csaknem 45%-áért. Látáskárosodást okozhatnak (többek között) a szemlencse nagy mértékű fénytörési hibái (asztigmia, rövidlátás, távollátás), a retina kóros ereződése vagy leválása, a tompalátás, a veleszületett szemhasadékok, a kisszeműség, a szemlencse hiánya és ficama, a szemtekerezgés, a látóideg-sorvadás, a szemhéjcsüngés, a szaruhártya, ideghártya és látótest egyéb elfajulásai és az albinizmus.
A kezelést az alapbetegség határozza meg. A különféle látásproblémákat lehetőleg korán fel kell ismerni, és kezelni, hogy ezzel megelőzzék a további látásromlást. Észrevehető romlás esetén mielőbb szemészhez kell fordulni. Az orvos kiértékeli a látás értékeit, segédeszközöket ír fel, és ezek használatát is megtanítja. A segédeszközök körébe tartoznak a nagyítók, a nagy betűkkel nyomtatott sajtótermékek, az elektromos olvasógépek, hangfelismerő számítógépes programok, látcsövek, nagy kijelzős telefonok és órák.
Azokban az országokban, ahol korlátozottak a diagnosztika és a terápia lehetőségei, nemzetközi szervezetek vagy közhasznú egyesületek segítenek. Akiknek nincs pénzük a látáshibájukat korrigáló szemüvegre, azok Magyarországon is fordulhatnak segélyszervezetekhez.
A gyengénlátó gyerekek vizuális nevelést kapnak. Magyarországon utazótanári segítséggel és a sérülés figyelembevételével integráltan tanulhatnak. Csatlakozó sérülések esetén (ilyenek például a tanulási zavarok) azonban az integráció nem működik, és a gyerek a gyengénlátók iskolájában tanul.
A felnőttek rehabilitációjával Magyarországon a VERCS foglalkozik (Szempont Alapítvány, VERCS).
A gyengénlátó vagy aliglátó gyerekek együttnevelése
Látássérültekről több különböző szempont szerint[halott link] - már nem elérhető
Technikai segítség a számítógép használatához
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gyengénlátás&oldid=22968342”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. augusztus 20., 20:03
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.