hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu cs hu oc hu nds hu hu hu hu hu hu hu fr hu oc hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en cs de hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca mhr hbs_lat de eo es eu fr it ms nl pl pt ro hbs_lat sk hbs_lat oc fy pl fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 21.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Apáthegyalja látképe a 65-ös útról
966 01 (pošta Hliník nad Hronom)
A Wikimédia Commons tartalmaz Apáthegyalja témájú médiaállományokat.
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info
Apáthegyalja (1890-ig Podbrechy-Lehota, szlovákul: Lehôtka pod Brehmi) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Garamszentkereszti járásban.
Garamszentkereszttől 7 km-re délnyugatra, a Garam bal partján fekszik.
A falu keletkezéséről nincsenek pontos adatok, régészeti leletek tanúsága szerint azonban területén a bronzkorban a korai hallstatti kultúra települése állt. Egyéb leletek között bronz tű és két kard került elő ebből az időből. Értékes sírleletek kerültek elő a lausitzi kultúra idejéből is.
A terület a 11. században a garamszentbenedeki apátság tulajdonában állt. A mai települést 1391-ben "Lehotka" néven említik először. Területének nagyobb része ekkor a revistyei váruradalom része volt, mintegy negyede pedig a garamszentbenedeki apátságé. Az apátság megszűnte után, 1536-tól az esztergomi káptalan birtoka lett. 1534-ben 5 portával adózott.
A 17. században a bányakamara tulajdona. 1601-ben 9 háza volt. 1647 áprilisában a Garammente több településével együtt a törökök fosztották ki, majd 1663-ban újra felégették. A rajtaütések és járványok miatt a 18. század elejére majdnem elnéptelenedett. 1715-ben 19 adózója lakta. 1828-ban 39 házában 236 lakos élt. 1849 januárjában a térség Görgey és Götz császári tábornok összecsapásának színtere volt. A honvédsereg visszavonulása után februárban császári, majd júliusban a segítségükre érkezett orosz csapatok szállták meg a községet.
Vályi András szerint: "LEHOTA. Podhrehi Lehota. Tót falu Bars Várm. földes Ura az Esztergomi Káptalanbéli Uraság, lakosai katolikusok, határja ollyan mint Felső Apátié."[2]
Fényes Elek szerint: "Lehotka (Podbrehi), tót f., Bars vmegyében, Körmöczhöz délre 2 mfld. 236 kath. lak. Sok gyümölcs. Földjei a Garam mentében termékenyek. F. u. az esztergomi káptalan."[3]
Bars vármegye monográfiája szerint: "Apáthegyalja, tót kisközség a Garam völgyében. Hajdan Podbrehi-Lehota volt a neve és a revistyei vár tartozéka volt. A XVI. század elején a szentbenedeki apátság uradalmai között találjuk, de 1565-ben Miksa király már mint új adományt az esztergomi káptalannak adja, melynek azután mindvégig birtokában marad. Templom a faluban nincsen. A lakosok száma 345, postája Geletnek, távirója és vasúti állomása Geletnek-Szklenó."[4]
A trianoni békeszerződésig Bars vármegye Garamszentkereszti járásához tartozott, ezután a csehszlovák állam része lett. 1944-1945-ben területén élénk partizántevékenység folyt.
1910-ben 434, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 339 lakosából 320 szlovák volt.
2011-ben 403 lakosából 337 szlovák.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
↑ Borovszky - Magyarország vármegyéi és városai. mek.oszk.hu. (Hozzáférés: 2016. november 9.)
Keglevich Kristóf 2012: A garamszentbenedeki apátság története az Árpád- és az Anjou-korban (1075-1403). Szeged, 188.
A Garamszentkereszti járás települései
Garamszentkereszt (Žiar nad Hronom)
Alsótárnok (Dolná Trnávka) ·  Alsózsadány (Dolná Ždaňa) ·  Apáthegyalja (Lehôtka pod Brehmi) ·  Barskapronca (Kopernica) ·  Bartos (Bartošova Lehôtka) ·  Bezeréte (Trnavá Hora) ·  Dallos (Ihráč) ·  Felsőbesenyő (Hronská Dúbrava) ·  Felsőtóti (Horná Ves) ·  Felsőzsadány (Horná Ždaňa) ·  Geletnek (Hliník nad Hronom) ·  Jánosgyarmat (Janova Lehota) ·  Jánoshegy (Kremnické Bane) ·  Jánosrét (Lúčky) ·  Karvaly (Jastrabá) ·  Kelő (Prochot) ·  Kékellő (Krahule) ·  Kiszelfalu (Pitelová) ·  Koszorús (Kosorín) ·  Körmöcbánya (Kremnica) ·  Kunosvágása (Kunešov) ·  Ladomérmindszent (Ladomerská Vieska) ·  Lócsakürtös (Lovčica–Trubín) ·  Lutilla (Lutila) ·  Mailáth (Prestavlky) ·  Mogyorómál (Slaská) ·  Nagylócsa (Lovča) ·  Ókörmöcke (Stará Kremnička) ·  Repistye (Repište) ·  Sváb (Dolná Ves) ·  Szénásfalu (Bzenica) ·  Szklenófürdő (Sklené Teplice) ·  Tormáskert (Nevoľné) ·  Vihnye (Vyhne)
Ez a szlovákiai Besztercebányai kerület-beli településről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Apáthegyalja&oldid=23798892”
A Garamszentkereszti járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. április 21., 02:35
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.