hu sk hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr hu en hu sk hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu ast hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu fr ru en en ru en en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de da ar arz bg ca id hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr he hbs_lat hy hy id it ja ko it lb lt lv en nl nb nb pl pt ro ru en hbs_lat en sk sl hbs_lat sv tr fy ur fr vi pl zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A város látképe a Palamidi várból
A Wikimédia Commons tartalmaz Návplio témájú médiaállományokat.
Návplio (görög betűkkel: Naύπλιo; ógörög formájában: Nauplion [Naύπλιov]) egy görögországi tengerparti város a Peloponnészosz-félszigeten, az Argoliszi-félsziget tövénél, az Argoliszi-öböl partján. A város volt az első görög köztársaság fővárosa, a görög szabadságharcot követően, 1821-től 1834-ig. Návplio jelenleg az Argoliszi régió székhelye.
3.5 A 20. és 21. század
5 Ismert személyek, akik a településhez kötődnek
A város neve többször is változott a történelem évszázadai során. A modern görög nyelv szerinti elnevezése Návplio, de az európai nyelvekre való átíráskor sokszor Nauplia vagy Navplion néven említik a települést. Az ókorban, attikai görög nyelven és latinul Nauplia, míg jón nyelven Nauplie néven nevezték. A középkorból számtalan további névvariáns ismeretes, mint például Náfplion, Anáplion vagy Anáplia.
A késő középkorban és a kora újkorban – amikor ez a térség velencei uralom alatt állt, a város olasz elnevezése Napoli di Romania („romániai Nápoly”) volt, tekintettel arra, hogy a "Romania" név a középkorban a bizánci Birodalom területére volt használatos, és ezzel, mint utótaggal különböztették meg a várost az olaszországi Nápolytól. Nem sokkal később, amikor a környék oszmán fennhatóság alá került, a város török neve Mora Yenişehir lett, melyben a Mora a Peloponnészosz középkori nevére (Morea) utalt, és az „új város” jelentésű yeni şehir kifejezés pedig vélhetően a görög eredetű korábbi név (Napoli = néa polisz) fordítása. Az oszmán időkben hívták még a várost Anaboli-nak is.
A 19. században és a 20. század elején gyakorlatilag különbségtétel nélkül használták a szóvégi n-nel ellátott korábbi formát (Návplion) és az azt mellőző újabb (Návplio) formát is, mindkét alakot használták hivatalos dokumentumokban és útikönyvekben egyaránt. Ma is előfordul a használatban a szóvégi n-nel ellátott forma.
Návplio az Argoliszi-öböl északkeleti partvidékén fekszik, a Peloponnészosz-félszigetből délkeletre kiágazó Argoliszi-félsziget tövénél. Az óváros nagy része maga is egy, az öbölbe benyúló kis félszigeten terül el, amely félsziget alakja révén egy természetesen védett öböl alakult itt ki. Ezt a védelmet az évszázadok során mesterséges, ember alkotta védgátak kialakításával is erősítették. A környező mocsarak feltöltésével a város földterülete – főként az 1970-es évek óta – majdnem a kétszeresére nőtt.
A 2011-es görögországi önkormányzati reform óta közigazgatásilag hozzá tartozik a korábban független önkormányzatiságú Aszini, Midea és Nea Tirüntha is
Návplion, olaszul Napoli di Romania a 16. század közepén.
A Palamidi várkastély börtön is volt
Návplio környéke az ősidők óta lakott területnek számít, de ennek kevés látható nyoma maradt fent ezen a tájon. A város akkoriban erődítmény volt, amely több alkalommal is szerephez jutott az ókori történelemben. Feltehető, hogy ezt a várost említi III. Amenhotep (Amenophisz fáraó ókori egyiptomi sírfelirata, Nuplija formában.
Návplio erősségének (Acronauplia) falait a történelem évszázadai során a bizánciak, keresztesek, a velenceiek és a törökök is erősítették. 1212-ben francia keresztesek foglalták el a várost, majd 1388-ban a velenceiek fennhatósága alá került. Az elkövetkező 150 évben az egyre növekvő alsó várost is megerősítették, egyúttal Acronauplia is új védműveket kapott.
1540-ben törökök foglalták el a várost, akik Mora Yenişehri néven a környező terület (szandzsák) közigazgatási székhelyévé tették azt. Ebben az időszakban Návplio nagyon hasonlíthatott az itt látható, 16. századi látképre. 1685-ben a Velencei Köztársaság visszahódította a várost, és az általa alapított „Moreai királyság” székhelyévé emelte. Ekkor épült a Palamidi-erőd, amivel tovább erősödött a város, groteszk módon azonban az itt állomásozó katonák létszáma mindössze 80 fő volt, így a törökök könnyűszerrel visszafoglalták 1715-ben. Palamidi később még a görög szabadságharc idején is fontos szerephez jutott.
A görög függetlenségi háború idején Návplio a fő oszmán erősségek egyikének számított, ostroma több mint egy éven át tartott – a várost az ostromlóknak végül csak kiéheztetéssel sikerült megadásra bírniuk. Miután elfoglalták, masszív erődítményrendszere miatt a város lett az első görög köztársaság fővárosa. Joánisz Kapodísztriasz, a felszabadult Görögország első államfője ugyancsak Nafpliónál lépett először görög földre, 1828. január 7-én, és 1829-ben hivatalosan is Görögország fővárosává nyilvánította a települést. A halál is a városban érte: 1831. október 9-én egy merénylő végzett vele, az itteni Szent Szpiridion-templom lépcsőin. Halálát követően anarchia alakult ki az országban, ami Ottó király színre lépéséig és az új Görög Királyság kikiáltásáig tartott. Návplio még a királyság első éveiben is főváros maradt, egészen 1834-ig, amikor Ottó király Athénba helyezte át a székhelyét.
A 20. és 21. század[szerkesztés]
Návplio az 1960-as évektől lassanként a turizmus érdeklődési körébe került, de korántsem olyan mértékben, mint az ország jó néhány más része; a vidék főleg a német és a skandináv turistákat vonzza. Návplio éghajlata kifejezetten napos és enyhe, még a görög viszonyokhoz mérten is, ennek megfelelően népszerű az athéni lakosság körében is, mint egynapos vagy egy-egy hétvégére szóló kirándulások célpontja. Bár – kikötőváros lévén – jelentős a halászat és a tengeri közlekedés illetve szállítás is a város életében, a legnagyobb foglalkoztató ágazat jelenleg a turizmus. A város könnyűszerrel elérhető Athénból a sűrűn közlekedő menetrend szerinti buszjáratokkal.
Burci (Bourtzi, görögül MπoύptZι) – kis erődsziget a kikötő közelében; a velenceiek által épített erődítményt egészen 1865-ig használták védelmi célokra; az 1970-es évek óta turisztikai célokat szolgál, a városból kishajóval érhető el.
Palamidi erőd – 216 méteres magasságban építették a velenceiek barokk stílusban, majd 1715-től több mint száz évig török kézen volt; a városból közel 1000 lépcsőn lehet feljutni, belépődíjas.
A városban számos kisebb-nagyobb múzeum található (történelmi múzeum, ouzo-múzeum, néprajzi gyűjtemény, kőmúzeum, stb.)
Ismert személyek, akik a településhez kötődnek[szerkesztés]
Leonidasz Droszisz – szobrász;
Nina Bawden (1925-2012) – író;
Nikosz Karuzosz (1926–1990) – költő;
Vangelisz Kazan (1936–2008) – színész;
Szotiriosz Szotiropulosz (1831–1898) – ügyvéd, politikus, Görögország miniszterelnöke;
Angelosz Terzakisz (1907–1979) – író;
Kharilaosz Trikupisz (1832–1896) – politikus, Görögország 1875 és 1895 között hétszer is megválasztott miniszterelnöke;
Panajotisz Takhtszidisz (1991– ) – futballista, az olasz AS Roma csapatának játékosa.
Niles, Illinois, Amerikai Egyesült Államok, 1995[5]
Ypsilanti, Michigan, Amerikai Egyesült Államok, 1997
Návplion (Napoli of Romania) térképe 1597-ből
Joánisz Kapodísztriasz meggyilkolása (Kharalambosz Pakhisz)
A Morea expedíció emlékműve
Az Ottó Király Szálloda
↑ AπoYpaφή Πλnθuσuoύ - Katoιkιώv 2011 (görög nyelven). Hellenic Statistical Authority, 2011. május 1.
↑ a b Twinnings. Central Union of Municipalities & Communities of Greece. [2016. január 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. augusztus 25.)
↑ Royal city of Cetinje. (Hozzáférés: 2013. szeptember 21.)
↑ Office du tourisme de Menton. [2013. szeptember 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. szeptember 21.)
↑ Niles Sister Cities. Official website. The Village of Niles, 2010. [2011. február 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. január 4.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Návplio témájú médiaállományokat.
GTP - Nafplio municipality
A Wikivoyage tartalmaz Návplio témájú leírást.
Ez a szócikk részben vagy egészben a Nafplio című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Návplio&oldid=25084779”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 9., 13:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.