hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu de hu hu de hu hu ceb hu eo hu nl hu oc hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr hu gl hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu sk hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca hbs_lat de eo es eu fr it ms nl pl pt ro ru ru sk hbs_lat fy pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Kázmér (szlovákul: Kazimír) község Szlovákiában, a Kassai kerület Tőketerebesi járásában. Kis- és Nagykázmér egyesülése révén jött létre.
Tőketerebestől 19 km-re délnyugatra, a magyar határ mellett fekszik.
A települést 1270-ben „Kamer” néven említik először. 1296-ban „Kazmer”, 1334-ben „Kazmeyr” néven szerepel az írott forrásokban. Kázmér vára valószínűleg a tatárjárás után, a 13. század közepén épült. 1274-ben említik először Füzér várának tartozékaként. 1364-ben az egri káptalan összeírásában említik. A 15. században már két település: Kis- és Nagykázmér állt a helyén.
Kiskázmért 1427-ben „Also Kazmer” alakban említik először, a Kázméry család birtoka volt. 1720-ban nemesi község.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Kis Kázmér. Tót falu Abaúj Várm. földes Urai több Uraságok, lakosai katolikusok, és reformátusok, fekszik Ronyva vize mellett, Fűzérhez 3/4 mértföldnyire, legelője szoross, fája nincs elég, piatza is távól esik.[2]”
1828-ban 37 házában 263 lakos élt.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Kázmér (Kis), orosz falu, Abauj vmegyében, Zemplén vmegye szélén: 5 r. kath. 186 g. kath., 15 evang., 11 ref., 14 zsidó lak.”[3]
A 19. század végén a Vay család a birtokosa. Lakói mezőgazdasággal, gyümölcstermesztéssel, erdei munkákkal foglalkoztak. Később a közeli nagybirtokokon dolgoztak.
Borovszky monográfiasorozatának Zemplén vármegyét tárgyaló része szerint: „Kiskázmér, tót kisközség 39 házzal és 220 lakossal, kiknek nagyobb része gör. kath. vallású. Postája Nagykázmér, távírója és vasúti állomása Legenyemihályi. Hajdan Abauj vármegyéhez tartozott és csak 1881-ben csatolták Zemplénhez. Akkoriban Alsókázmér néven is emlegették. Ősrégi község, mely már 1254-ben a Kázméry családé. E család tagjai ülnek itt egyedül 1549-ig, a mikor Sztrithey Györgyöt, 1590-ben a Kaki Atyay családot és két évvel később Vékey Istvánt iktatják egyes részeibe. 1598-ban Báthory István az ura. 1690-ben, a Kázméry család kihaltával, I. Lipót a Barlogh családnak adományozza, melytől női ágon Beőthyné Bencze Évára szállott. 1770-ig ennek az örököseié volt, de azután házasság útján Nedeczky Nepomuk Jánosnak jutott. Utána a gróf Törökök voltak az urai, majd a Keresztes, Horváth, és Ecsedy családok. Most nincs nagyobb birtokosa. Templom nincsen a faluban.”[4]
1920-ig Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásához tartozott. 1938 és 1945 között újra Magyarország része volt. Kis- és Nagykázmért 1960-ban egyesítették.
Nagykázmér külön 1454-ben szerepel először a forrásokban „Nagykazmer” alakban. A Török, majd a Berchtold család birtoka volt. 1715-ben 9 háztartása adózott. 1787-ben 77 házában 556 lakos élt. A 18. században a községben szeszfőzde működött.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Nagy Kázmér, Magyar, és tót falu Zemplén Várm. földes Urai G. Török, és több Uraságok, lakosai elegyesek, fekszik Kis Kázmér, és Kolbásának szomszédságában, hegyes, és térséges határja 3 nyomásbéli, gabonát, és árpát terem, erdeje igen kevés, szőleje nints, tér nélkűl is szűkölködik, piatza Újhelyben és Kassán.”[2]
1828-ban 82 háza volt 612 lakossal, akik főként mezőgazdasággal, szőlőtermesztéssel foglalkoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Kázmér (Nagy), tót-magyar-orosz falu, Zemplén vármegyében, Abauj vmegye szélén, Ujhelyhez északra 3 órányira: 218 római, 150 g. kath., 107 evang., 83 ref., 45 zsidó lak. Van itt r. kath. plebánia s egy elpusztult szentegyház; evang. templom, derék kastély és szép kert; 796 h. szántóföld. F. u. gr. Török.”[3]
Borovszky monográfiasorozatának Zemplén vármegyét tárgyaló része szerint: „Nagykázmér, kisközség 93 házzal és 522 lakossal, kiknek egy harmada magyar, a többi tót és róm. kath. vallású. Körjegyzőségi székhely. Saját postája van, távírója és vasúti állomása Legenyemihályi. A Kázméry család ősi fészke és névadó községe. E család és osztályos atyafiai voltak birtokosai még a XVI. században is. Az 1598-iki összeírás Kázméry Istvánt és Lajost, Balogh Istvánt, Vékey Istvánt és Pétert és Ladmóczy Györgyöt említi uraiként. 1745-ben Beőthy Imre és Mihály is részbirtokosa. 1774-ben pedig a Beőthy családon kívül Kazinczy Péter, Szemere László, Ecsedy János, Paizsos János, Pandák Mihály, Fűzy András és Keresztessy László a birtokosai. Újabban a gróf Török család volt a földesura s most gróf Berchtold Kázmérnak van itt nagyobb birtoka és kastélya, melyet még a gróf Török család építtetett. Hajdan vára is volt. Ősi templomának a község határában némi romjai láthatók. A község lakosai hitel- és fogyasztási szövetkezetet tartanak fenn. Az 1663-iki pestis nem kímélte meg ezt a községet sem. A faluban három templom van ú. m. róm. kath., ev. ref. és ág. h. evangelikus. A két utóbbinak az építési idejét nem ismerjük, az első 1769-ben épült.”[4]
1920-ig Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásához tartozott. 1938 és 1945 között újra Magyarország része volt. Nagy- és Kiskázmért 1960-ban egyesítették.
1910-ben Kiskázmért 184-en, Nagykázmért 531-en, többségében szlovákok lakták, jelentős magyar kisebbséggel.
2001-ben 882 lakosából 878 szlovák volt.
2011-ben 861 lakosából 841 szlovák.
Nagykázmérban hunyt el 1810-ben Török Lajos szabadkőműves főmester, kassai tanulmányi kerületi igazgató, pedagógiai szakíró, országgyűlési követ, Kazinczy Ferenc apósa.
Egykori vára a 13. században épült, mára már csak egyetlen fala áll.
Szent István király tiszteletére szentelt, római katolikus temploma 1768-ban épült. 1837-ben klasszicista stílusban építették át.
Evangélikus temploma a 19. század elején létesült.
Református temploma a korábbi templom alapjain a 19. század végén készült.
Klasszicista kastélya 1840 körül épült fel.
Kázmér vára (szlovák nyelvű képes ismetető)
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ a b Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ a b Magyarország geográfiai szótára – Fényes Elek | Arcanum Kézikönyvtár (magyar nyelven). www.arcanum.hu. (Hozzáférés: 2017. október 17.)
↑ a b Borovszky - Magyarország vármegyéi és városai. mek.oszk.hu. (Hozzáférés: 2017. október 17.)
A Tőketerebesi járás települései
Alsómihályi (Michaľany) ·  Ágcsernyő (Čierna) ·  Bacska (Bačka) ·  Bacskó (Bačkov) ·  Barancs (Zemplínsky Branč) ·  Battyán (Bot'any) ·  Bári (Bara) ·  Bély (Biel) ·  Biste (Byšta) ·  Bodrogszentes (Svätuše) ·  Bodrogszentmária (Svätá Mária) ·  Bodrogszerdahely (Streda nad Bodrogom) ·  Bodrogszög (Klin nad Bodrogom) ·  Bodzásújlak (Novosad) ·  Boly (Boľ) ·  Borsi (Borša) ·  Céke (Cejkov) ·  Csarnahó (Černochov) ·  Cselej (Čeľovce) ·  Csörgő (Čerhov) ·  Dargó (Dargov) ·  Gálszécs (Sečovce) ·  Garany (Hraň) ·  Gercsely (Hrčeľ) ·  Gerenda (Hriadky) ·  Hardicsa (Zemplínske Hradište) ·  Imreg (Brehov) ·  Isztáncs (Stanča) ·  Kásó (Kašov) ·  Kázmér (Kazimír) ·  Kazsó (Kožuchov) ·  Kereplye (Kravany) ·  Királyhelmec (Kráľovský Chlmec) ·  Kisazar (Malé Ozorovce)· Kisdobra (Dobrá) ·  Kisgéres (Malý Horeš) ·  Kiskövesd (Malý Kamenec) ·  Kistárkány (Malé Trakany) ·  Kistoronya (Malá Tŕňa) ·  Kiszte (Kysta) ·  Kolbása (Brezina)· Kozma (Kuzmice) ·  Ladamóc (Ladmovce) ·  Lasztóc (Lastovce) ·  Legenye (Luhyňa) ·  Lelesz (Leles) ·  Magyarizsép (Nižný Žipov) ·  Magyarsas (Zemplínske Jastrabie) ·  Nagyazar (Veľké Ozorovce) ·  Nagygéres (Veľký Horeš) ·  Nagykövesd (Veľký Kamenec) ·  Nagytárkány (Veľké Trakany) ·  Nagytoronya (Veľká Tŕňa) ·  Őrös (Strážne) ·  Parnó (Parchovany) ·  Pelejte (Plechotice) ·  Perbenyik (Pribeník) ·  Pólyán (Poľany) ·  Rad ·  Szécsegres (Egreš) ·  Szécskeresztúr (Zemplínska Teplica) ·  Szécsudvar (Dvorianky) ·  Szilvásújfalu (Slivník) ·  Szinyér (Svinice) ·  Szolnocska (Soľnička) ·  Szomotor (Somotor) ·  Szőlőske (Viničky) ·  Sztankóc (Stankovce) ·  Szürnyeg (Sirník) ·  Tarnóka (Trnávka) ·  Tiszacsernyő (Čierna nad Tisou) ·  Újhely (Slovenské Nové Mesto) ·  Újruszka (Nový Ruskov) ·  Velejte (Veľaty) ·  Vécse (Vojčice) ·  Véke (Vojka) ·  Visnyó (Višňov) ·  Zebegnyő (Zbehňov) ·  Zemplén (Zemplín) ·  Zemplénújfalu (Zemplínska Nová Ves) ·  Zétény (Zatín)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kázmér_(település)&oldid=24135986”
A Tőketerebesi járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. augusztus 17., 11:24
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.