hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu sv hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Döbrönte (németül: Dewrenten[3]) község Veszprém megyében, a Pápai járásban.
A Wikimédia Commons tartalmaz Döbrönte témájú médiaállományokat.
Döbrönte község a várral légi fotón
Veszprém megye északi részén, Pápától körülbelül 14 kilométerre délre helyezkedik el.
Zsáktelepülés, közúton csak a 8402-es út pápakovácsi szakaszából kiágazó 8409-es úton érhető el, Ganna Kisganna nevű településrészén keresztül. Kisganna elérhető még a 83-as főút tapolcafői szakasza felől is, de onnan tovább ezen megközelítési alternatíva választásának esetén is csak a 8409-es út vezet be Döbrönte lakott területére.
Neve személynévi eredetű, a szláv Dobrete személynévből származik.
Szarvaskő vára a levegőből, Döbrönte
Döbrönte - Szarvaskő légi fotón
Döbrönte - Szarvaskő madártávlatból
Döbrönte - Szarvaskő légi felvételen
Döbrönte és környéke már a római korban is lakott hely volt. Nevét az oklevelek 1330-ban említették először, Debrenthe alakban. A település a középkorban a Himfy család birtokai közé tartozott. A falu fölötti várat is az e családból való Himfy Benedek bán, Nagy Lajos király kedvelt hadvezére emeltette 1367-ben, aki döbröntei uradalma területére a királytól várépítési jogot kapott. A vár alatt fekvő település sorsa a későbbiek során is szorosan összefüggött az erősség és birtokosai sorsával. A várat építtető Himfy család, mivel a későbbiekben birtokaik bevétele erősen lecsökkent, idővel lényegében a rablólovagok szintjére süllyedt: 1464-ben például fegyveres szolgáikkal megrohanták és kirabolták a Szent Márton-hegyi (pannonhalmi) apátságot is. Hunyadi Mátyás király ezután elkobozta a Himfyek birtokait és azokat Kanizsai Lászlónak adományozta, de a vár és a birtok rövid időn belül ismét visszakerült a Himfyekhez. 1499-ben Himfy Orsolya Essegvári Ferenccel kötött házasságával egyidejűleg a döbröntei várbirtok is Essegvári Ferenc zálogbirtoka lett.
Az 1526-os mohácsi csata utáni belháborúk miatt vastag falú rondellával erősítették meg a várat, melynek épségéről 1555-ben Nádasdy Tamás nádorispán még beszámolt egy jelentésében. A vár pusztulását valószínűleg portyázó török csapatok okozhatták; ezután az idők során a rommá vált vár köveit a környék lakossága hordta el építkezéseihez.
1941-ben 549 lakost számlált a falu, ebből 64 fő vallotta magát magyar nemzetiségűnek. A második világháború után 390 itteni lakost telepítettek ki Németországba, helyükre azóta az ország több településéről érkeztek új lakosok.
1990–1994: Cseh Lajos (független)[4]
1994–1998: Cseh Lajos (független)[5]
1998–2002: Cseh Lajos (független)[6]
2002–2006: Cseh Lajos (független)[7]
2006–2010: Cseh Lajos (független)[8]
2010–2014: Cseh Lajos (független)[9]
2014–2019: Cseh Lajos (független)[10]
2019-től: Cseh Lajos (független)[1]
Szarvaskő vára – A középkori vár romjai a falu fölé magasodó, meredek domboldal tetején állnak. A vár maradványainak nagy részét a föld mélye rejti, az ég felé törő, látható kőfalakat a 21. század elején restaurálták.
Római katolikus temploma – klasszicista stílusban épült, a Fájdalmas Szűz tiszteletére szentelték fel. 1815-ben építtette a Somogyi család. Tervezője Charles Moreau volt, építésze pedig a bécsi Kornhausel József.
A települést körülölelő Bakony kellemes túrák helyszíne lehet, kényelmes sétával elérhető az Ödön-forrás.
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,9%-a magyarnak, 26,2% németnek, 0,4% románnak mondta magát (13,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 69%, református 9,3%, evangélikus 2,4%, felekezeten kívüli 2% (17,3% nem nyilatkozott).[11]
A templom a várból
Szarvaskő várrom a dombtetőről
A külső udvar és a Rondella romja
A várrom a faluból
A vár romjai madártávlatból
A Hasik hotel a levegőből
Turistajelzés a vár falán
A Somló-hegy a várból nézve
A falu a várból
Reggeli vendégek a várban:)
Pápa város turistaháza az üdülőtelepen.
↑ a b Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ http://www.ungarndeutsche.de/de/cms/uploads/Ortsnamen_ungarndeutsche.pdf Archiválva 2014. június 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés 2013 augusztus 15)
↑ Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 7.)
↑ Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
↑ Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
↑ Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
↑ Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
↑ Döbrönte települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
Döbrönte bájos kis zsáktelepülés a Bittva völgyében: a magyar falu a Bakony igazi gyöngyszeme
Koppány Tibor–Baksay György: Devecser, Ugod, Essegvár, Döbrönte; Közdok, Balatonfüred–Bp., 1961 (A Veszprém Megyei Tanács Idegenforgalmi Hivatalának kiadványa)
Döbrönte 1367–1967. A Himfy vár 600 éves évfordulójának emlékére; szerk. Rácz István; Döbröntei Várünnepség és Ifjúsági Találkozó Rendező Bizottság, Pápa, 1967
Rácz István: Bakony alján, erdő szélén... Döbrönte és Ganna életének alakulása a XIX. és XX. században; Önkormányzat, Döbrönte, 1992
H. Szabó Lajos: A döbröntei várünnepségek négy évtizede, 1963–2002; szerzői, Pápa, 2002
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Döbrönte&oldid=24204222”
Utoljára szerkesztve 2021. szeptember 10., 09:13-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. szeptember 10., 09:13
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.