hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu de hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en en de en en en en en en en en en de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu en sv es hu hu nl es en en hu hu fr hu hu fr hu en it hu hu en hu hu hu hu en en hu hu en de de hu en de hu hu en it hu hu de hu hu hu hu hu hu en nl es hu de de hu hu en es hu hu en de es hu fr de hu hu en en hu hu en hu en hu en en hu hu en fr hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu en fr hu hu en de hu hu en fr hu hu en en de hu nl de hu hu en fr hu hu es hu fr fr hu hu en en de hu en hu hu en en hu hu en fr hu hu hu hu hu hu hu en en en hu en hu en de hu hu en nl hu hu fr hu en hu en en hu hu fr en hu hu en de hu en en de hu en hu fr it hu hu en en de hu hu hu hu hu hu nl hu en hu en hu en de de hu en es de hu en de hu hu en en de hu en en hu hu en en hu hu en et hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en en hu hu en hu en en de hu en de en nl es hu en en hu hu en hu hu en en de hu de de hu en en de hu en de en de en hu hu hu pam hu en hu sk hu hu sk et sk en it de hu en de hu hu hu hu hu en de de hu en en de hu de hu hu en hu sk hu en hu hu de hu en de hu de hu en en de hu hu sk hu sk de hu hu hu de de es de en de hu hu en de de hu fr en de hu en en de hu hu hu hu hu hu en sv hu hu fr hu hu en hu hu hu hu en en de hu en de de de en io de hu en de en hu hu en en hu hu hu en hu hu en en hu hu en hu en de en de de hu en de de en de hu en hu nl de en eo sk hu it de hu en de en en de hu en hu en de hu hu hu hu hu it en de hu en de fr nl de hu de de de hu hu de vi de hu en en de hu en de hu de it hu hu nl es en de hu hu en sl hu hu de hu hu de hu en de hu hu en hu en fr de hu en de en de en de hu hu de de en de hu hu hu hu hu hu en en de hu en de en sv en fr hu hu en en hu hu it en de hu nl de en en sv hu en de fr en de hu hu en de hu fr en de hu en de en de it en de hu en hu en de en en de hu de hu en de fr nds es hu de es hu hu hu hu hu de hu hu hu sv hu en de hu fr en de hu fr hu pl de en en de hu pl hu it de hu en pl hu de hu sl hu it hu de fr en de hu en de en de fr de de hu en de hu sv hu fr en de hu en de fr it hu hu de hu fr gl de hu es hu hu hu hu en hbs_lat hu hu hu en de hu en de hu hu hu hu hu fr nb hu es hu hu hu hu en de de hu hu en de en de fr fr hu hu en de fr de en hu en hu fr hu hu hu it hu hu hu de fr hu hu hu en sv en en hu de hu fr hu de de hu de en pl de hu en de de hu de en en de hu en hu hu en sv en en sv hu en hu hu es hu hu hu hu hu de fr de hu it hu hu pt de de en de hu de hu it hu hu de en hu hu sv de nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu en cs de hu en de de de en de de de en de hu hu en cs de hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de an ar arz en az ru sv bg new bn br hbs_lat ca mzn hbs_lat cy da de hi el eo es et fa fi nn fr fy de gd lt he hi hbs_lat hy it id en es is it ja jbo ka uz kk ta ko ku it lb lv hi en ml mr ms en my it nds ne nl nb nb fr or pa pl pnb pt io ro ru bxr jbo en hbs_lat sl fy sq hbs_lat sv hu ta th tr oc fy ur uz vi zh da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. október 4.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Fizikai Nobel-díj (The Nobel Prize in Physics)
Marie Curie és Pierre Curie fizikai Nobel-díjának oklevele (1903)
a fizika tudományának kiemelkedő művelői
A Wikimédia Commons tartalmaz Fizikai Nobel-díj témájú médiaállományokat.
A fizikai Nobel-díjasok listája. A fizikai és kémiai Nobel-díjat a Svéd Királyi Tudományos Akadémia egy-egy öttagú bizottsága javasolja, a javaslatról az Akadémia fizikai, illetve kémiai osztályának tagjai mondanak véleményt, majd az Akadémia szavaz.
A jelöléseket az előző télen világszerte szétküldött levelek címzettjei tehetik meg. A fizikai díjra például évente mintegy 1500 személytől kérnek javaslatot. A megkérdezettek közt van minden korábbi fizikai Nobel-díjas is. Évente 300-400 válasz szokott beérkezni a világ minden tájáról. A válasz beérkezési határideje február 1. Senki olyan nem kaphat Nobel-díjat, akit abban az évben nem javasoltak. Minden számba jöhető felfedezést szakértők egy kis csoportja értékel. Ez a csoport külső szakemberek véleményét is megkérdezheti. A szakértői véleményezés a nyár elejére fejeződik be. Ekkor tesznek jelentést a szakmai díjbizottságnak, amelyik augusztusra alakítja ki álláspontját. Egy vagy esetleg két jelöltet neveznek meg, a nevek a Fizikai, illetve Kémiai Osztály javaslataként kerülnek a teljes Akadémia plénuma elé, amely szavazással dönt. Ezután az Akadémia főtitkára telefonon értesíti a döntésről a díjazottakat. A díjat Alfréd Nobel halálának évfordulóján, december 10-én osztják ki. Helyszín manapság a stockholmi városháza. A díjjal aranyérem és egyedi tervezésű díszes diploma jár. A díjjal járó összeget máskor, szűkebb körben adják át. Nobel 1895. november 27-én kelt végrendeletével hozta létre az alapítványt, amely az örökséget kezeli. 1901 óta csak hat évben (1916, 1931, 1934, 1940, 1941, 1942) nem adták ki.[2]
1 Fizikusok Nobel-díjai más területen
Kémiai Nobel-díjat kaptak a fizikusok közül 1908-ban Ernest Rutherford, 1922-ben Francis William Aston, 1936-ban Peter Debye.
Fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjat kapott Békésy György biofizikus 1961-ben.
Nobel-békedíjat kapott Andrej Dmitrijevics Szaharov 1975-ben.
„a rendkívüli szolgálatainak elismeréséül, melyet a róla elnevezett sugárzás felfedezésével nyújtott”
„a rendkívüli szolgálataik elismeréséül, melyet a mágnesességnek a sugárzási jelenségekre való hatásának vizsgálatával nyújtottak”
(a spektrálvonalak felhasadása mágneses térben, Zeeman-effektus
„a rendkívüli szolgálatainak elismeréséül, melyet a spontán radioaktivitás felfedezésével nyújtott”
„a rendkívüli szolgálataik elismeréséül, melyet a Henri Becquerel professzor által felfedezett sugárzás közös tanulmányozásával nyújtottak”
„a legfontosabb gázok sűrűségével kapcsolatos vizsgálataiért és az argon felfedezéséért, melyet eközben tett”
„a gázokon áthaladó elektromosságra vonatkozó elméleti és kísérleti vizsgálatok terén szerzett nagy érdemeiért” (elektron
„pontos optikai berendezéséért és az ezzel végzett spektroszkópiai és metrológiai vizsgálataiért” (Michelson-interferométer
„az interferencia elvén alapuló színesfényképezési módszeréért”
„a drót nélküli távíró kifejlesztésében való érdemeik elismeréséül”
Johannes Diderik van der Waals
„a gázok és folyadákok állapotegyenletével kapcsolatos munkájáért” (Van der Waals-egyenlet)
„a hőmérsékleti sugárzással kapcsolatos felfedezéseiért” (Wien-törvény)
„a világítótornyok és világítóbóják gáztartályainál használható automatikus szabályzók feltalálásáért”
„a testek alacsony hőmérsékletű tulajdonságainak vizsgálatáért, melyek többek között a folyékony hélium előállításához vezettek”
„a Röntgen-sugárzás kristályokon történő diffrakciójának felfedezéséért”
„a kristályszerkezet röntgensugárzással történő vizsgálatával kapcsolatos szolgálataiért”
„az elemek karakterisztikus röntgensugárzásának felfedezéséért”
„szolgálatának elismeréseképp, amiatt a hatás miatt, amit kvantumelméletével a fizika fejlődésére gyakorolt”
„a csősugárzásban fellépő Doppler-effektus és a spektrumvonalak elektromos térben történő felhasadásának felismeréséért” (Stark-effektus)
„a vas-nikkel ötvözetek anomáliáinak felfedezésével szerzett méréstechnikai érdemeiért”
„az elméleti fizika területén szerzett érdemeiért, különös tekintettel a fényelektromos jelenség törvényszerűségeinek felismerésére”
„az atom szerkezetének, és a belőle kijövő sugárzás kutatásában szerzett érdemeiért”
„az elektromos töltéssel és a fotoelektromos hatással kapcsolatos munkájáért” (elektron, elemi töltésegység)
„röntgenspektroszkópiai felfedezéseiért és kutatásaiért”
„az elektron atommal való ütközésekor fellépő törvényszerűségek felfedezéséért” (Franck–Hertz-kísérlet)
„az anyag diszkontinuus felépítésével kapcsolatos munkásságáért, kivált a szedimentációs egyensúly felfedezéséért”
„a róla elnevezett effektus felfedezéséért” (Compton-effektus)
Charles Thomson Rees Wilson
„az elektromosan töltött részecskék pályáját gőzlecsapódás által láthatóvá tevő módszeréért” (Wilson-kamra)
„a termo-ionos jelenségekkel kapcsolatos munkájáért, különösen a róla elnevezett törvény felfedezéséért” (Richardson-hatás)
„az elektron hullámtermészetének felfedezéséért”
„a fényszórással kapcsolatos munkájáért és a róla elnevezett hatás felfedezéséért” (Raman-szórás vagy Raman-hatás)
„a kvantummechanika megalapozásáért, és annak a hidrogén allotrop formáinak felfedezéséhez vezető alkalmazásáért”
„az atomelmélet új hatékony formáinak felfedezéséért” (kvantummechanika)
„a kozmikus sugárzás felfedezéséért”
„az elektronok kristályokon történő elhajlásának felfedezéséért”
„új radioaktív elemek létének kimutatásáért, mely elemeket neutron besugárzással hozott létre, és a lassú neutronok által keltett atommagreakciók felfedezéséért”
„a ciklotron felfedezéséért és kifejlesztéséért, és az ezáltal elért eredményeiért, különös tekintettel a mesterséges radioaktív elemekre”
„a molekulasugár-módszer kifejlesztéséért és a proton mágneses momentumának felfedezéséért”
„az atommagok mágneses tulajdonságainak vizsgálatára kidolgozott rezonancia módszeréért”
„a Pauli-elvnek is nevezett kizárási elv felfedezéséért”
„egy rendkívül nagy nyomás előállítására alkalmas berendezés felfedezéséért, és az azzal a nagynyomású fizika területén elért felfedezéseiért”
„a légkör felső rétegének fizikájával kapcsolatos kutatásaiért, különösen a róla elnevezett ionizált réteg felfedezéséért”
„a Wilson-féle ködkamra továbbfejlesztéséért, és az ezzel történő felfedezéseiért a magfizika és a kozmikus sugárzás terén”
„a mezonok létének a magerőkre vonatkozó elméleti vizsgálatán alapuló megjóslásáért”
„a magfolyamatok tanulmányozásánál alkalmazott fényképészeti eljárás továbbfejlesztéséért és a mezonokkal kapcsolatos felfedezéseiért, amelyeket ezzel a módszerrel tett”
„úttörő munkájukért a mesterségesen gyorsított atomi részecskék által létrehozott atommag átalakítás területén”
„az atommagbeli mágneses erőter finomabb és egyszerűbb mérési módszerének kifejlesztéséért és az ezzel elért eredményeikért”
„az általa felállított fáziskontraszt-eljárások kifejlesztéséért, különösen a fáziskontraszt-mikroszkóp feltalálásáért”
„a kvantummechanikával kapcsolatos alapvető kutatásaiért, különösen a hullámfüggvény statisztikai értelmezéséért”
„a koincidencia-módszeréért és az ennek segítségével tett felfedezéseiért”
„a hirogénspektrum finomszerkezetének felfedezéséért” (Lamb-eltolódás)
„az elektron mágneses momentumának pontos meghatározásáért”
„a félvezetőkkel kapcsolatos vizsgálataikért és a tranzisztorhatás felfedezéséért”
„az úgynevezett paritási törvények beható vizsgálatáért, amely az elemi részecskékkel kapcsolatos fontos felfedezésekhez vezetett”
„A Cserenkov-effektus felfedezéséért és értelmezéséért”
„az elektron atommagon történő szórásával kapcsolatos úttörő munkájáért és az ezáltal elért, az nukleonok szerkezetével kapcsolatos felfedezéseiért”
„a gammasugárzás rezonanciaabszorpciójával kapcsolatos kutatásaiért és az azzal kapcsolatos felfedezéséért, mely a Mössbauer-effektus nevet viseli”
„a kondenzált anyagokkal, különösen a folyékony héliummal kapcsolatos úttörő elméleteiért” (szuperfolyékonyság)
„az atommagok és az elemi részecskék elméletének továbbfejlesztéséért, különös tekintettel az alapvető szimmetriaelvek felfedezéséért és alkalmazásáért”
„az atommag héjszerkezetével kapcsolatos felfedezéseikért”
Johannes Hans Daniel Jensen
„alapvető munkájukért a kvantumelektronika területén, melyek mézer-lézer-elvű oszcillátotok és erősítők megalkotásához vezettek”
„kvantumelektrodinamikai munkásságukért, amely mélyreható következményekkel járt az elemi részecskék fizikájában”
„az atomok Hertz-rezonanciájának tanulmányozása során használt optikai eljárások felfedezéséért és fejlesztéséért”
„a magreakciók elméletéhez történő hozzájárulásáért, különös tekintettel a csillagok energiatermelésével kapcsolatos felfedezéseiért”
„jelentős eredményeiért a részecskefizikában, különösképp a nagyszámú rezonanciaállapot felfedezéséért, mely azáltal vált lehetővé, hogy továbbfejlesztette a hidrogén buborékkamrát és az adatok vizsgálatát”
„az elemi részecskék és a kölcsönhatásaik osztályozásával kapcsolatos felfedezéseiért” (kvarkok)
„alapvető munkájáért és felfedezéseiért a magnetohidrodinamika területén, melynek gyümölcsöző alkalmazásai voltak a plazmafizika különböző területein”
„alapvető munkájáért és felfedezéseiért az antiferromágnesség és a ferromágnesség terén, amelyek fontos felismerésekhez vezettek a szilárdtestfizika területén”
„a holográfia módszerének kifejlesztéséért”
„a szupravezetés jelenségeinek együtt kifejlesztett elméletéért, amelyet BCS-elméletnek (Bardeen-Cooper-Schrieffer elméletnek) is neveznek”
„a félvezetőkben lezajló alagút-jelenségekkel kapcsolatos felfedezéseikért”
„az alagút-akadályon átfolyó szuperáram tulajdonságainak előrejelzéséért, különös tekintettel a ma Josephson-effektusnak nevezett jelenségekre”
„a rádióasztrofizika terén elért úttörő kutatásaikért”
„a megfigyeléseiért és fejlesztéseiért, különösképp az apertúra szintézis technikájáért”
„a pulzárok felfedezésében játszott meghatározó szerepéért”
„a kollektív magmozgás és az egyes részecskék mozgása közötti kapcsolat felfedezéséért, és az ezen alapuló atommagszerkezet elméletnek kidolgozásáért”
„egy új típusú nehéz elemi részecske felfedezésében végzett úttörő munkájukért” (J/pszi mezon, c kvark)
Samuel C. C. Ting
„a mágneses és rendezetlen rendszerek elektronszekrezetére vonatkozó elméleti vizsgálataikért”
John H. van Vleck
„alapvető találmányaiért és felfedezéseiért az alacsony hőmérsékletek fizikája területén”
„a kozmikus mikrohullámú háttérsugárzás felfedezéséért”
„az elemi részecskék között ható egyesített gyenge és elektromágneses kölcsönhatás elméletéhez való hozzájárulásukért, beleértve többek között a gyenge semleges áramok előrejelzését” (elektrogyenge kölcsönhatás, alapvető kölcsönhatások)
„alapvető szimmetriaelvek sérülésének felfedezéséért a semleges K-mezon bomlásában”
„ a lézerspektroszkópia kidolgozásához való hozzájárulásukért”
„a nagy felbontású elektronspektroszkópia kidolgozásához való hozzájárulásáért”
„a fázisátalakulásokkal kapcsolatos kritikus jelenségekre vonatkozó elméletéért”
„a csillagok szerkezetének és fejlődésének megismerésében fontos fizikai folyamatok elméleti vizsgálataiért”
„azoknak a magreakcióknak elméleti és kísérleti vizsgálatáért, melyek a világegyetem kémiai elemeinek felépülésében jelentősek”
„a gyenge kölcsönhatást közvetítő W és Z részecskék felfedezéséhez vezető nagy projektben való jelentős szerepükért”
Simon van der Meer
„az úgynevezett kvantumos Hall-effektus felfedezéséért”
„az elektronoptikában végzett alapvető munkájukért, és az első elektronmikroszkóp megépítéséért”
„a pásztázó alagútmikroszkóp kivitelezéséért”
„a kerámiákban történő szupravezetéssel kapcsolatos úttörő felfedezéseikért”
„a neutrínónyaláb módszerért és a müonneutrínó felfedezésével a leptonok dublet szerkezetének kimutatásáért” (kétneutrínó-kísérlet)
„az ioncsapda technika kifejlesztéséért”
„a szeparált oszcillátormezők módszerének kifejlesztéséért, és alkalmazásáért a hidrogénmézerben és más atomórákban”
„az elektronnak a protonon és a kötött neutronon történő mélyen rugalmatlan szórásával kapcsolatos úttörő kutatásaikért, amelyek rendkívül fontossá váltak a részecskefizika kvarkmodelljének fejlesztésében”
„az egyszerű rendszerek rendezettségi jelenségeinek tanulmányozására kifejlesztett eljárásáért, melyet általánosítva az anyag összetettebb formáinak – például folyadékkristályok és polimerek tanulmányozására is használni lehet”
„részecskedetektorok ki- és továbbfejlesztéséért, különös tekintettel a sokszálas proporcionális kamrára (1968)”
„egy kettőscsillag rendszerben lévő pulzár felfedezéséért, mely lehetőséget adott a gravitáció tanulmányozására” (gravitációs hullám)
„a kondenzált anyagok vizsgálatára szolgáló neutronszórás technikájának felfedezéséért”
„a leptonfizikához való úttörő kísérleti hozzájárulásukért”
„a hélium-3 izotóp alacsony hőmérsékleten létrejövő szuperfolyékony tulajdonságának felfedezéséért”
„az atomok lézerfénnyel történő hűtés és csapdázás módszerének kifejlesztéséért”
„a kvantumfolyékonyság új formájának felfedezéséért, amelynek gerjesztései az elemi töltés tört részét hordozzák”
„az elektrogyenge kölcsönhatás kvantumszerkezetének tisztázásáért” (alapvető kölcsönhatások)
„félvezető heterostruktúrák kifejlesztéséért a nagysebességű- optoelektronika számára”
„az integrált áramkörök feltalálásában való munkájáért”
„alkáliatomokból álló hígított gázokban Bose–Einstein-kondenzátum előállításáért, és a kondenzátum tulajdonságainak korai tanulmányozásáért”
„az asztrofizikában elért úttörő eredményeikért, különös tekintettel a kozmikus neutrínók észlelésére”
„az asztrofizika területén végzett úttörő munkáért, amely kozmikus röntgenforrások felfedezéséhez vezetett”
„a szupravezetés a szuperfolyékonyság területén végzett úttörő munkáért”
„az erős kölcsönhatás elméletében jelenlévő aszimptotikus szabadság felfedezéséért”
„az optikai koherenciával kapcsolatos kvantumelmélet továbbfejlesztéséért”
„a lézeralapú precíziós színképelemzés kifejlesztésében való közreműködésükért”
„a kozmikus mikrohullámú háttérsugárzás feketetest-formájának és anizotrópiájának felfedezéséért”
„az óriás mágneses ellenállás felfedezéséért”
„a spontán szimmetriasértés mechanizmusának felfedezéséért”
„mert megsejtették, hogy legalább három kvarkcsalád létezik a természetben”
„az optikai kábelen történő kommunikáció alapjainak kidolgozásáért”
„a képalkotásban új távlatokat nyitó CCD-érzékelő fejlesztéséért”
„a kétdimenziós anyaggal, a grafénnel kapcsolatos úttörő kísérleteikért”
„a Világegyetem gyorsuló ütemben való tágulásának távoli szupernóvák megfigyelésével történt felfedezéséért”
(megjegyzés: ezt magyar csillagászok évekkel korábban kimutatták[3])
„az önálló kvantumrendszerek mérésével és manipulálásával kapcsolatos módszerek kidolgozásáért”[4]
„azon elmélet kidolgozásáért, hogy az elemi részecskék hogyan jutnak tömeghez, ami a Higgs-bozon létezését tette szükségessé, melyet 2012-ben kísérletileg bizonyítottak”[5][6][7]
„kék fényt kibocsátó diódák feltalálásáért”[8][9][10]
„a neutrínóoszcilláció felfedezéséért, ami megmutatta, hogy a neutrínónak van tömege”[11][12][13][14][15][16]
„a topológiai fázisátalakulással és az anyag topológiai fázisaival kapcsolatos felfedezéseiért”[17]
„a gravitációs hullámok kutatása terén elért eredményeiért”[18][19]
„az optikai csipeszek megalkotásáért és az eszközök biológiai rendszerekben való alkalmazásáért”[20][21]
„a nagy intenzitású, ultrarövid lézerimpulzusok létrehozásának kidolgozásáért”[20]
"átformálta a kozmoszról alkotott elképzeléseinket" [22]
"felderítette kozmikus szomszédságainkat ismeretlen bolygókra vadászva"[23]
"a fekete lyukak kialakulásának leírásáért és általános relativitással összeegyeztethetőségének kimutatásáért"
"a Tejút közepén elhelyezkedő négymillió Nap tömegű szupermasszív fekete lyuk felfedezéséért"
"a globális felmelegedés megbízható előrejelzését és mennyiségi variabilitását leíró modell készítéséért a Föld klímájáról"
"a fizikai rendszerek fluktuációjának és rendezetlenségének kölcsönhatásának kutatásáért az atomi részecskétől a planetáris skáláig"
"a fotonokkal végzett kísérleteikért, a Bell-egyenlőtlenségekkel kapcsolatos megállapításaikért, és a kvantuminformatika területén elért munkájukért"[24]
↑ Stöckert Gábor: Üzenetnek is szánják a fizikai Nobel-díjat, amit a globális klíma és más bonyolult rendszerek kutatói kaptak (HTML). Telex.hu. Van Másik Kft., 2021. október 5. (Hozzáférés: 2022. február 28.)
↑ Szabó Árpád: Magyar természettudósok - Fizikusok. 4., bőv. kiadás, Akad. Kiadó, 2007. 326. o. ISBN 963 05 8387 9
↑ Magyar csillagászok évekkel előzték meg az idei fizikai Nobel-díjasokat (Index, 2011. október 14.)
↑ A 2012-es Nobel-díjasok a HVG-oldalán
↑ A 2013-as Nobel-díjasok a HVG-oldalán
↑ A 2013-as Nobel-díjasok a Phys.org oldalán
↑ A 2013-as kitüntetettek a Scientific American oldalán
↑ A 2014-es Nobel-díjasok a Phys.org oldalán
↑ A 2014-es Nobel-díjasok a Bloomberg.com oldalán
↑ A 2014-es Nobel-díjasok a HVG oldalán
↑ A 2015-ös Nobel-díjasok a Nobelprize.org oldalán
↑ A 2015-ös Nobel-díjasok a HVG-oldalán
↑ A 2015-ös Nobel-díjasok a phys.org oldalán
↑ Magyarázat a physicsworld.com-on
↑ A 2015-ös Nobel-díjasoa a channelnewsasia.com-on. [2015. október 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 6.)
↑ A 2015-ös Nobel-díjasok a physicsworld.com-on. [2016. május 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 6.)
↑ A 2016-os Nobel-díjasok a HVG-oldalán
↑ A gravitációs hullámok felfedezői nyerték a 2017-es fizikai Nobel-díjat
↑ A 2017-es kitüntetettek az MTA.hu-n
↑ a b A 2018-as kitüntetettek az Origon
↑ A 2018-as kitüntetettek a HVG oldalán
↑ Zrt, HVG Kiadó: Az univerzum evolúcióját kutató tudósoké a fizikai Nobel-díj (magyar nyelven). hvg.hu, 2019. október 8. (Hozzáférés: 2019. október 8.)
↑ Zrt, HVG Kiadó: Az univerzum evolúcióját kutató tudósoké a fizikai Nobel-díj (magyar nyelven). hvg.hu, 2019. október 8. (Hozzáférés: 2019. október 8.)
↑ A kvantuminformatika úttörőit díjazták (2022)
Jan Nilsson: A Nobel-díj centenáriuma, Fizikai Szemle
Beck Mihály: A Nobel-díj és a magyar Nobel-díjasok
Informationen des Deutschen Historischen Museums
1901: Röntgen •  1902: Lorentz, Zeeman •  1903: Becquerel, P.Curie, M.Curie •  1904: Rayleigh •  1905: Lénárd •  1906: Thomson •  1907: Michelson •  1908: Lippmann •  1909: Marconi, Braun •  1910: van der Waals •  1911: Wien •  1912: Dalén •  1913: Kamerlingh Onnes •  1914: von Laue •  1915: W. L. Bragg, W. H. Bragg •  1917: Barkla •  1918: Planck •  1919: Stark •  1920: Guillaume •  1921: Einstein •  1922: Bohr •  1923: Millikan •  1924: Siegbahn •  1925: Franck, Hertz
1926: Perrin •  1927: Compton, Wilson •  1928: Richardson •  1929: de Broglie •  1930: Raman •  1932: Heisenberg •  1933: Schrödinger, Dirac •  1935: Chadwick •  1936: Hess, Anderson •  1937: Davisson, Thomson •  1938: Fermi •  1939: Lawrence •  1943: Stern •  1944: Rabi •  1945: Pauli •  1946: Bridgman •  1947: Appleton •  1948: Blackett •  1949: Jukava •  1950: Powell
1951: Cockcroft, Walton •  1952: Bloch, Purcell •  1953: Zernike •  1954: Born, Bothe •  1955: Lamb, Kusch •  1956: Shockley, Bardeen, Brattain •  1957: Jang, Cs.t.Li •  1958: Cserenkov, Frank, Tamm •  1959: Segrè, Chamberlain •  1960: Glaser •  1961: Hofstadter, Mössbauer •  1962: Landau •  1963: Wigner, Goeppert‑Mayer, Jensen •  1964: Townes, Baszov, Prohorov •  1965: Tomonaga, Schwinger, Feynman •  1966: Kastler •  1967: Bethe •  1968: Alvarez •  1969: Gell‑Mann •  1970: Alfvén, Néel •  1971: Gábor •  1972: Bardeen, Cooper, Schrieffer •  1973: Esaki, Giaever, Josephson •  1974: Ryle, Hewish •  1975: A.Bohr, Mottelson, Rainwater
1976: Richter, Ting •  1977: Anderson, Mott, van Vleck •  1978: Kapica, Penzias, Wilson •  1979: Glashow, Salam, Weinberg •  1980: Cronin, Fitch •  1981: Bloembergen, Schawlow, Siegbahn •  1982: Wilson •  1983: Chandrasekhar, Fowler •  1984: Rubbia, van der Meer •  1985: von Klitzing •  1986: Ruska, Binnig, Rohrer •  1987: Bednorz, Müller •  1988: Lederman, Schwartz, Steinberger •  1989: Ramsey, Dehmelt, Paul •  1990: Friedman, Kendall, Taylor •  1991: de Gennes •  1992: Charpak •  1993: Hulse, Taylor •  1994: Brockhouse, Shull •  1995: Perl, Reines •  1996: Lee, Osheroff, Richardson •  1997: Chu, Cohen‑Tannoudji, Phillips •  1998: Laughlin, Störmer, Tsui •  1999: ’t Hooft, Veltman •  2000: Alfjorov, Kroemer, Kilby
2001: Cornell, Ketterle, Wieman •  2002: Davis, Kosiba, Giacconi •  2003: Abrikoszov, Ginzburg, Leggett •  2004: Gross, Politzer, Wilczek •  2005: Glauber, Hall, Hänsch •  2006: Mather, Smoot •  2007: Fert, Grünberg •  2008: Nambu, Kobajasi, Maszkava •  2009: Kao, Boyle, Smith •  2010: Geim, Novoszjolov •  2011: Perlmutter, Schmidt, Riess •  2012: Haroche, Wineland •  2013: Englert, Higgs •  2014: Akaszaki Iszamu, Amano Hirosi, Nakamura Súdzsi •  2015: Kajita, McDonald •  2016: Thouless, Haldane, Kosterlitz  •  2017: Thorne, Barish, Weiss •  2018: Ashkin, Mourou, Strickland •  2019: Peebles, Mayor, Queloz  ·  2020: Penrose, Genzel, Ghez ·  2021: Manabe, Hasselmann, Parisi ·  2022: Aspect, Clauser, Zeilinger
Részletező sablonok: (1901–1925) ·  (1926–1950) ·  (1951–1975) ·  (1976–2000) ·  (2001–2025)
kémiai ·  irodalmi ·  fiziológiai és orvostudományi ·  békedíj ·  fizikai
Fizikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Fizikai_Nobel-díj&oldid=25336300”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. október 4., 20:04
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.