hu en hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat de pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat de pt fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat pl pt hu hu hu en
A glasgow-i klímacsúcs kritikája - CEA Hungary
Gutener is clean, creative, powerful, flexible, highly customizable and Gutenberg ready WordPress theme. It is fully responsive and is sure to make your website stand out from the crowd.
Rock Street, San Francisco, California
Kecske és káposzta – Kína előrenyomulása a Dél-kínai-tengeren és Csendes-óceánon
A zöldpolitika jelentősége a 2022-es francia elnökválasztáson
Srí Lanka precedens nélküli gazdasági krízise
Két kis szubszaharai ország, Burundi és Ruanda tanulságos története
2021. október 31-én elkezdődött Glasgow-ban az Egyesült Nemzetek Szervezete által rendezett klímakonferencia. A konferencia a felvezető procedúrát követően a világ vezetőinek csúcstalálkozójával indított november elsején és másodikán, és november 13-án ért véget, amikor is elfogadták a glasgow-i éghajlati paktumot. A résztvevő államok megállapodtak abban, hogy a fejlődő országoknak szánt forrásokat növelik, illetve a globális metánkibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelességvállalás felé is elkötelezték magukat.
Az ENSZ 26 éve hívja össze az országokat az éghajlatváltozás elleni cselekvés ösztönzéseként. A COP26 eredeti célja összefogni az országokat annak érdekében, hogy a 2031-re vállalt klímaügyi feladatokat teljesítsék. Két nagyobb céljuk van a feleknek, amelyek közül a fő cél az, hogy meghatározzák a 2030-ra elérendő kibocsátást mértékét és a finanszírozásról is döntsenek.
Először a Klímakonferencia kontextusáról fejteném ki a véleményemet. Érdekes megnézni azt, hogy a politikusok hogyan készülnek a világ legnagyobb gyűlésére, amely a környezetvédelemmel és klímával foglalkozik.  A híradások alapján a világ vezetői a klímakonferenciára magánrepülőgépekkel érkeztek, amelyeknek  károsanyag kibocsátása 5-14-szerese a kereskedelmi utas szállító gépek.  Már önmagában ez a tény, hogy négyszáz repülőgéppel utaztak a klímavédelemmel kapcsolatos konferenciára is azt jelzi, hogy a világ vezetői inkább a környezetvédelemből adódó népszerűséget szeretnék magukénak tudni, nem pedig ténylegesen a Földet megvédeni, esetlegesen megmenteni a világot saját magunktól. Ezt szimbólumként nagyon könnyű értelmezni, a világ vezetőit saját önös érdekeik vezetik, mintsem a klímavédelem.
Úgy gondolom, hogy még időben vagyunk, hogy az éghajlattal és a környezetvédelemmel foglalkozzon a világ, azonban az érdeklődés közel sem egységes. Egy 2020-ban frissített kutatás alapján Európa a világ károsanyag kibocsátásának maximum 6%, Kína és az Egyesült Államok a 43%-át adja, így elvárható, hogy a nagyobb kibocsátók is lépjenek az ügyben. Az nagyon jó, ha a területileg kisebb országok vagy integrációk példát mutatnak, azonban akkor lehet igazán változást elérni, ha a nagyobb területtel és így nagyobb infrastruktúrával rendelkező országok is követik a példát. Ezért kéne az Egyesült Államok elnökének és a Kínai Népköztársaság vezetőjének is hamarabb beavatkoznia és az ügyért tenni.
Nagyon sok kutatás és elemzés született a klímaváltozás negatív hatásai kapcsán. Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület 2021 augusztusában közölt egy elemzést, amelyben azt mondja ki, hogy a Föld hőmérséklete 1,1 Celsius-fokkal emelkedett, amelynek már most jelentősebb negatív következményei lehetnek. A Párizsi Klímaegyezményben azt határozták meg, hogy a hőmérséklet emelkedést 2,0 Celsius-fok alatt kívánják tartani az évszázad végéig. Ez valószínűleg nem fog tudni ilyen formában megvalósulni, további változások kellenek az emberek életvitelében, amennyiben ezt a célt tartani szeretnénk.
Alberto Fernández, Argentína elnöke a konferencián Forrás: Casa Rosada https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Alberto_Fern%C3%A1ndez_at_COP26_02.jpg
A klímaváltozás lehetséges negatív hatásai
Ha ez a fajta emberi tevékenység folytatódik, akkor az elsivatagosodás mértéke várhatóan nőni fog, pár tengerszint alatt fekvő város el fog tűnni a térképről. Akár újabb migrációs hullámokat indíthat el, legvalószínűbb desztinációjuk Európa és az Egyesült Államok lehet, ez nagyobb népsűrűséget eredményezhet. Az emberek minél nagyobb életteret szeretnének maguknak, a nagy népsűrűség belső feszültséghez vezethet, ami akár a terrorizmus megerősödésében is megnyilvánulhat. A legrosszabb forgatókönyv szerint akár az emberi civilizáció sorsa is múlhat ezen.
A klímaváltozás valószínűleg a világ szinte minden pontján elő fog idézni visszafordíthatatlan változásokat, amelyeket a klímacsúcson is érintettek. A globális átlaghőmérséklet a 2,0 Celsius-fokot el fogja érni, a hőségben töltött napok száma nőni fog, viharok gyakorisága és erőssége nőni fog, aszályokból szintén több és nagyobb intenzitású lesz, tengeráramlások rendszere meg fog változni, a szén-dioxid kibocsátás növekedésével a szárazföldek és az óceánok kevésbé lesznek alkalmasak a légköri CO2 megkötéséhez.
Az országok vezetőinek hozzáállása és reakciói, vállalásai
A világ vezető politikusai a tragédiák elkerülése végett több lépést fontolgatnak, de vajon ezek elegendőek lesznek-e ahhoz, hogy a klímavészhelyzetet elkerüljük? Vannak olyan narratívák, amelyek alapján a felmelegedés, éghajlatváltozás nem probléma, a történelem során ciklikusan történtek ilyen jellegű változások. Azonban olyanok is vannak, akik szerint ez egy esszenciális probléma. A 21. században ilyen kihívásokkal kell megküzdenie a világnak, de kérdés, hogy az országok, és azok vezetői készen állna-e rá.
A konferencia 14 napja alatt a világ nagyhatalmú vezetői vállalásokat és ígéreteket fogalmaztak meg, azaz a klímacélokat ismertették a világgal és a többi vezetővel.
200 ország, köztük a világ 19 legfejlettebb országa vett részt a konferencián. Azonban a kínai pártfőtitkár, a brazil elnök és az orosz elnök sem tette tiszteletét az eseményen. Azt nem tudjuk, hogy nem kaptak meghívást, vagy nemet mondtak a felkérésre, vélhetően az utóbbi történt. Joe Biden amerikai elnök részt vett az eseményen, amelyen először is elnézést kért a részt vevőktől, amiért Donald Trump volt amerikai elnök kilépett a 2015-ös Párizsi Klímaegyezményből. Az Amerikai Egyesült Államok beterjesztett a kongresszus elé egy klímavédelmi törvénycsomagot, rendkívül sok forrást szánva a karbonsemlegesítésre, ezzel megtéve az „első lépéseket”.
Az amerikaiak részéről a tavaly megválasztott elnök, Joe Biden elkötelezettnek tűnt a klímacsúcson a környezetvédelem mellett. Azt nyilatkozta a Glasgow-ban, hogy az országa vezetni fogja a küzdelmet a klímaváltozás ellen, azonban nem tett tényleges lépéseket, inkább az olajlobbi érdekei felé mozdult el, ellentmondva Glasgow-ban elmondott és megvitatott pontoknak. Ez egy jó példája annak, ahogy a politikusok beszélnek a problémákról, azonban pont az ellenkezőjét teszik, nem feltétlenül csak klímaügyben. Az USA részéről az ilyen politika képmutatásnak minősül, nem gondolom, hogy lényegesen sok energiát és pénzt fektetnének a klímaüggyel kapcsolatos problémák megoldására.
John Kerry, az USA klímaügyi különmegbízottja azonban úgy gondolja, hogy a 2015-ös Párizsi egyezményben meghatározott céloktól a Glasgow-i klímacsúcs elmaradt, a kibocsátáscsökkentési terveket át kell írni, át kell strukturálni a célokat a hatékony jövőbeli működés érdekében.
Európai Unió tervei szerint 2030-ig 55%-kal csökkenti az üvegházhatású gáz kibocsátását, 2050-re pedig klíma semlegesség a célja. Az EU-nak sikerülhet elérni ezt a célt, azonban a harmadik bekezdésben említettek alapján „egyedül” nem fogják tudni megállítani a klímavészhelyzetet. A nemzetközi finanszírozás legnagyobb adományozója az Európai Unió, a költségvetésből több milliárd eurót klímacélokra költenek. A világpolitikai tényezők szempontjából az EU veszi a legkomolyabban a klímaváltozás hatásait.
Visszatérve Kínára, amely a legnagyobb károsanyag-kibocsátók között van. Kína olyan országok közé tartozik, amelyeknek óriási területe van, népessége jelentős, egészen pontosan 1.4 milliárdan élnek Kínában, ez többszöröse Európának (748 ezer), azonban a politikai vezetőjük Hszi Csin-Ping nem volt ott a konferencián. Ez már azt jelzi nekünk, hogy a világ legnagyobb országának és politikai vezetésének nem fontos ez az ügy, és nem is nagyon törődnek vele. Az ország 2060-ra ígérte meg a világnak, hogy klímasemleges lesz. Ugyanakkor azt gondolom, hogy ha eddig nem foglalkoztak vele, nem valószínű, hogy most az elkövetkezendő 30 évben minden erejükkel erre összpontosítanának, ez így csak játék a szavakkal.
India 2050 helyett 2070-re vállalja a karbonsemlegességet. Szaúd-Arábia 2060-ra vállalja, azonban a rendkívül szennyező olaj kivezetésére nincs terve és a szakértőknek lehet olyan gyanúja, hogy nem is fogja ezt könnyen és hamar megtenni.
Magyarország részéről Áder János is felszólalt a Klímakonferencián, a köztársasági elnök megemlítette beszédében, hogy a választóknak nehéz elmagyarázni azt, hogy ez valóban egy fontos probléma, amit meg kell oldani. Azonban a média és a kommunikációs felületek több évtizede vészhelyzetről beszélnek, az olvasók azt vonják le ebből, hogy azt is túléltük, ezt is túl fogjuk. Ha folyamatos veszélyre hívják fel a figyelmet és a veszély nem jön el, akkor az emberek egyre kevésbé fogják elhinni, hogy ténylegesen veszélyben vannak.  Tehát nem látják át, a média nem adja át mennyire komoly a helyzet.  Ebben az esetben az emberek becsapása és cselekedetek helyett képmutatás folyik klímaügyben. Az embereknek el kell magyarázni mi történik a világban, és aztán cselekedni, azonban a média erre nem is törekszik.
COP26 Sheffield-i tűntetés Forrás: Tim Dennell https://www.flickr.com/photos/shefftim/51661176506/
Wolf Blitzer, a CNN kommentátora szerint a politikai vezetők a világ minden tájáról tudják, hogy milyen veszéllyel jár, ha nem változtatunk a jelenlegi szokásokon, maradunk a szennyező anyagok kibocsátásánál. Ő úgy gondolja, hogy mivel a vezetők saját országában is több probléma van, sajátságos, külön problémái vannak az országoknak, ezért nem fog senki sem erre fókuszálni, sem nagyobb vállalásokat tenni a jövőben. Nem fogják szigorúan korlátozni a lakosságot egy olyan probléma kapcsán, ami szemmel még nem látható az átlagember számára. Én ezzel kapcsolatban azt gondolom, hogy a legtöbb politikus a 21. században már választásról választásra gondolkodik, pillanat uralása a cél és a pillanatnyi népszerűségre ügyelnek. Az egyik legnagyobb eseménye volt ez a konferencia a nemzetközi politikának, azonban az országok mégsem vették komolyan.
A politikusoknak a hatalom a legfontosabb, amelyet választás útján van lehetőségük megszerezni. Egy választást nem valószínű, hogy csak zöld kérdésekkel meg lehet nyerni. A politikusok inkább más témákkal kerülnek a középpontba, a zöld ügyeket, klímavédelmet hátra hagyják egy-egy politikai kampányban. Természetesen ez nem egységes tapasztalat, míg Magyarországon és az USA-ban ezzel nem lehetett meggyőzni embereket, addig Németországban a Zöldek koalícióban kormányozhatnak, a német embereket meg lehetett szólítani zöld gondolatokkal. Érdekes lesz az, hogy ez a trend vajon átfordul-e. Az emberek, választópolgárok szeretnének-e ebben a kérdésben előre haladni, mivel, ha a választóknak ez egy központi kérdéssé válik, egyből a politikai közbeszéd és a politikusok is komolyabban fogják venni.
Tehát a szóbeli lépések megtörténtek, azonban a cselekvésben a világ nem halad a megvalósítandó célok elérése felé. Olyan dolgokat cselekednek a politikusok, amik nem a változás iránti elkötelezettséget tükrözik, azonban már az is egy lépés, hogy a közbeszéd része a klímaváltozás és a globális felmelegedés elleni küzdelem, bolygónk megmentése. Így talán a jövőben lehet a politikusokat is a fejlődés irányába vinni.
jan 19, 2022Európai Unió, Kiemelt, Kína, USA
Tags COP26, éghajlatváltozás, Kína, klímacsúcs, usa
Európai szakmai szekció tag
Képes-e Ghána kitörni az erőforrás átok ördögi csapdájából?
Romboló fejlődés: Szerbia és a Rio Tinto
Kecske és káposzta – Kína előrenyomulása a Dél-kínai-tengeren és Csendes-óceánon
A zöldpolitika jelentősége a 2022-es francia elnökválasztáson
Srí Lanka precedens nélküli gazdasági krízise
Két kis szubszaharai ország, Burundi és Ruanda tanulságos története
Kecske és káposzta – Kína előrenyomulása a Dél-kínai-tengeren és Csendes-óceánon
A zöldpolitika jelentősége a 2022-es francia elnökválasztáson
Srí Lanka precedens nélküli gazdasági krízise
Két kis szubszaharai ország, Burundi és Ruanda tanulságos története
Kecske és káposzta – Kína előrenyomulása a Dél-kínai-tengeren és Csendes-óceánon
A zöldpolitika jelentősége a 2022-es francia elnökválasztáson
Srí Lanka precedens nélküli gazdasági krízise
Két kis szubszaharai ország, Burundi és Ruanda tanulságos története
Hol áll Transznisztria a mostani ukrán-orosz háborúban?
Gutener Corporate Theme by Keon Themes