hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu ca hu hu en hu hu hu hu hu hu hu ca hu fr hu hu de hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu eu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk da en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es hu zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu fr en hu en hu hu fr cs hu fr hu fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu eo fr ceb en hu eu ru en hu sv hu hu es hu hu hu hu hu hu sv en it fr fr hu hu hu hu hu en fr cs hu hu fr hu hu fr hu hu hu hu hu fr hu fi hu hu hu hu hu hu fr hu hu cs fr fr hu en sv hu en hu hu hu tr en hu hu hu cs hu es hu hu hu hu hu hu hu id hu en hu hu fr de hu hu hu hu hu hu hu id hu jv hu pt hu hu fr hu hu nl cs hu tr cs fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu fr fr hu sv pl hu de pt fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu it hu hu hu hu hu pl hu sk hu hu hu hu en cs de hu hu hu fr ru de en en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id hbs_lat de eo es fa fr he fr it ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk sl hbs_lat sv en fy vi zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 12.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében.
Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával.
Dr. Bónáné dr. Németh Katalin (Fidesz-KDNP)[1]
é. sz. 47° 37′ 00″, k. h. 17° 15′ 00″47.6167, 17.25Koordináták: é. sz. 47° 37′ 00″, k. h. 17° 15′ 00″47.6167, 17.25
A Wikimédia Commons tartalmaz Csorna témájú médiaállományokat.
A csornai Premontrei Prépostság légi képe
A Jézus szíve katolikus templom Csorna belvárosában
A csornai Margit Kórház madártávlatból
Csorna (németül: Gschirnau) város Győr-Moson-Sopron megyében, a Csornai járás székhelye. A megye ötödik legnépesebb települése, „a Rábaköz fővárosa.” Területe a Fertő–Hanság Nemzeti Park része. Hozzá tartoznak Földsziget, illetve Csatárimajor külterületi városrészek is.
5.2 Premontrei Prépostság és Nagyboldogasszony Székesegyház
Magyarország északnyugati részén, a Rábaközben fekszik, külterülete északnyugati irányban mélyen (egyetlen helyen, pontszerűen még az országhatárral is érintkezően) benyúlik a Hanság déli medencéjébe.
Szomszédait, közigazgatási területének részint a kiterjedt volta, részint a meglehetősen szabálytalan alakja miatt nehéz definiálni. Észak felől a legközelebbi szomszédja Bősárkány, északkelet felől Maglóca és Barbacs, délkelet felől Dör és Rábapordány, dél felől Pásztori és Szilsárkány, délnyugat felől Bogyoszló és Jobaháza, nyugat felől Farád, északnyugat felől pedig Acsalag.
Északnyugati irányból ugyanakkor egy keskeny nyéllel a város területéhez kapcsolódik Földsziget is, ez a településrész pedig határos még Jánossomorja, Rábatamási, Osli községekkel és Kapuvárral is.
Kelet-nyugati irányból a város két legfontosabb megközelítési útvonala a Győrt Sopronnal összekötő 85-ös főút és az annak tehermentesítésére épült M85-ös autóút. Előbbieket észak-nyugati irányban itt keresztezi a Rédicstől Mosonmagyaróvárig húzódó 86-os főút és annak gyorsforgalmi kísérője, az M86-os autóút; az említettek az ország minden tája felől könnyű elérést biztosítanak a Csornára igyekvőknek.
A környező kisebb települések közül Dörrel a 8422-es, Barbaccsal a 8512-es, Acsalaggal és Maglócával a 8513-as utak kötik össze; Földszigeten kelet-nyugati irányban a 8514-es út halad keresztül.
Kerékpárút köti össze Faráddal, Jobaházával.
Vonattal elérhető a Győr–Sopron-, a Hegyeshalom-Szombathely- illetve a Pápa–Csorna-vasútvonalon, melyek közös szakaszát szolgálja ki Csorna vasútállomás. Utóbbi a város belterületének déli részén létesült, a 86-os főút vasúti keresztezésétől keletre; közúti elérését a főútból keletnek kiágazó 84 308-as számú mellékút teszi lehetővé. A soproni vonalnak még egy megállóhelye volt Csorna területén, a 8422-es út vasúti keresztezése mellett kialakított Dör megállóhely, de ott már megszűnt a személyforgalom.
Csorna az itt feltárt régészeti leletek tanúbizonysága alapján már az őskortól kezdve lakott település. A leletek alapján többször elnéptelenedett az idők során, ám a 10. századtól kezdve folyamatosan lakott település. Az i. e. 5–6. században a vidék a nyugat felől érkezett kelták birtokába került. A Római Birodalom légiói Augustus római császár uralkodása idején leigázták a keltákat és a terület Pannonia néven a birodalom része lett. Az ebből az időszakból származó Mithrász-szobor kiemelkedő fontosságú régészeti lelet. Mivel a népvándorláskorban az itt állomásoztatott római légiókat számos esetben megtámadták a barbár törzsek, ezért a rómaiak a csapatokat visszavonták Itáliába, és így fokozatosan elfoglalhatták az érkező germán-, hun és avar törzsek a vidéket. Ebből a korból származik az aranyból készült hun fejedelmi diadém, amelyet a csornai prépostsági téglagyár agyaggödrében találtak és e lelet ma a Magyar Nemzeti Múzeumban tekinthető meg. A város területén ekkoriban avarok is éltek, akikről a Laky Döme utcában feltárt avar kori sír is tanúskodik.
A magyar törzsek 900 környékén átkeltek a Dunán és elkezdték elfoglalni a korábbi Pannonia provinciát. A honfoglalás idején Csornát és környékét Sur vezér és nemzetsége vette birtokba. Anonymus így ír gestájában az eseményről: „Árpád vezér és nemesei Szent Márton hegye tövében ütöttek tábort, majd amikor a hegyre fölhágtak, Pannonia földjének szépségét látva igen megörültek. Ezután a Rábcáig nyomultak előre.” Csorna területén három honfoglalás kori magyar temetkezési helyet is sikerült feltárniuk a régészeknek: a leghíresebb ezek közül a premontrei rend birtokán, a Süly-hegyen talált nő sírja, aki gazdag lehetett, mivel sírja lóáldozat maradványait is rejtette. Az Eperjes dombon több lovas sírt tártak fel a régészek, melyekből Péter magyar király dénárjai kerültek elő.
Csorna első birtokosai az Osl nemzetség tagjai voltak. 1180 környékén premontreiek telepedtek le a területen, akik az Osl nemzetségtől kapott földbirtokokon mezőgazdasági termelést folytattak. A város első írásos emléke 1226-ból származik. Az Árpád-kori oklevelekben a város neve többféle írásmódban fordul elő: Chorna, Cherna, Churna, Serna, Surna. A név eredetére többféle elképzelés létezik: az egyik szerint az Osl nemzetség ősének, Sur vezérnek a nevéből származik, a másik szerint szláv eredetű, és jelentése „fekete”.[3]
A törökök 1542-ben feldúlták a várost, majd egy évvel ezután elindították hadjáratukat a Rábaközben. Győr várának elestekor a várost ismét súlyos pusztítás érte a törökök által. A 17. századtól kezdve a város legjelentősebb birtokosa az Esterházy család volt.
A városban az első céheket az 1660-as években alapították, csizmadia, mészáros, fegyverkovács, szűcs, szabó, takács és varga iparosok. A 19. század során asztalos, bognár, esztergályos, kádár, kovács, lakatos, szűcs, szíjgyártó, takács és üveges céhek alakultak a városban.
A török haderő Bécs második ostromának idején ismét elpusztította Csornát. Jány Ferenc prépost a népesség fogyatkozása miatt 40 német ajkú telepest hozott ide. A 17. század közepétől kezdve a településen a fokozatos fejlődés figyelhető meg.
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc ütközeteiben 46 csornai honvéd vett részt. Itt zajlott a szabadságharc egyik legutolsó győztes csatája, 1849. június 13-án. Kmety György 5000 fős honvédserege „a nagyutcai kertek alján” (a mai Kmety György utca vonalán) vonult be hajnalban déli irányból a községbe, alaposan meglepve az itt állomásozó 3000 fős császári sereget. Heves utcai harcok során magyar győzelem született; a csatában elesett Franz Wyss császári dandártábornok is. Az ütközetben tevékeny szerepet vállalt a premontrei rend is: Laky Dömötör vezetésével féltucatnyi harcképes szerzetes szabadcsapatot szervezett a környékbeli falvak lakosságából. A szabadcsapat „befuserált” a császári seregnek, ami nagyban hozzájárult a győzelemhez. A temetőben két emlékmű is utal a csatára, és itt található Wyss sírja is. A Dreissiger-ház falán két (a csatában a házba belőtt) ágyúgolyó közt emléktábla látható.
Az útépítés és a vasútépítés a 19. században jelentős mértékben segítette a város fejlődését. Az 1800-as évek végén és az 1900-as évek elején alakultak meg a legfontosabb ipari létesítmények a városban. Ekkor alakult ki a mai városközpont mai képe, mivel ebben az időben emelték a belváros épületeinek nagy részét.
Az első világháborúban 220 csornai veszett oda. A városi kórházat kisegítő hadikórházzá nyilvánították és itt ápolták a polgárok mellett a sérült katonákat is.[4] A Tanácsköztársaság alatt a Szamuely Tibor vezette vörösterroristák rögtönítélő bíróság elé állítottak, majd 1919. június 9-én, pünkösdhétfőn a város főterén, a premontrei templom előtt nyilvánosan felakasztottak hét, „ellenforradalmi szervezkedéssel” vádolt embert; a hozzátartozókat, valamint a város és a környező települések lakosságát pedig a kivégzés végignézésére kényszerítették.[5]
A második világháborúban a város lakosságából 141 katonai és polgári személy vesztette életét, valamint a város zsidó lakosságának csaknem egésze elpusztult.[6]
Csornát 1971. április 25-én az a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa várossá nyilvánította. Ezt követően, közel másfél évtizeden át gyors fejlődésen ment át a település: megháromszorozódott az iparban foglalkoztatottak száma, több mint 400 munkahely létesült az oktatás, a kereskedelem és a vendéglátás területén. 1971-től kezdve a városban többen telepedtek le, mint amennyien elvándoroltak onnan.
A város a székhelye a Csornai Többcélú Kistérségi Társulásnak, amelynek 34 környékbeli település a tagja.
Átmenő közúti (benne nagyon jelentős nemzetközi kamion-) forgalma országos szinten is az egyik legterheltebb településsé degradálta a várost. A 2015 szeptemberében átadott, Csornát elkerülő M85-M86 gyorsforgalmi útszakasz részben javította a város közlekedési viszonyait.
Habár még nem adták át az M85-ös autóút Sopronig tartó szakaszát, a tranzitforgalom ki van tiltva a városból.
A város főutcája (a 85-ös és 86-os főutak közös szakasza)
Országos Mentőszolgálat csornai mentőállomása
1990–1992: Búzás Károly (KDNP)[7]
1992–1994: Krassné Bokori Márta (KDNP)
1994–1998: Papp József Lajos (MSZP)[8]
1998–2002: Papp József (MSZP)[9]
2002–2006: Papp József (MSZP)[10]
2006–2010: Dr. Turi György (Fidesz-KDNP)[11]
2010–2014: Dr. Turi György (Csornai Polgári Egyesület)[12]
2014–2019: Dr. Bónáné dr. Németh Katalin (Fidesz-KDNP)[13]
2019-től: Dr. Bónáné dr. Németh Katalin (Fidesz-KDNP)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,5%-a magyarnak, 1,4% cigánynak, 0,8% németnek, 0,2% románnak mondta magát (14,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 63%, református 1,2%, evangélikus 3,9%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 4,6% (26,6% nem nyilatkozott).[14]
A középkori Magyarországon a premontrei rend egyik legfontosabb prépostsága. Az 1180-as években alapították Szent Mihály tiszteletére. 1578-ban újjáépítették, majd 1774-86 között Haubt morva építész barokk stílusban alakította át. A kolostorban működő rendet többször feloszlatták, mindezek ellenére még a török időkben is működött. Az egyemeletes épület homlokzata többszörösen tagolt. Ma a rendházban működik a Csornai Múzeum, amelyben a Csorna és a Rábaköz néprajzát és helytörténetét bemutató állandó kiállítás mellett a premontrei prépostok portréit és a rend egyházi kincseit bemutató egyházművészeti kiállítás látogatható. A rendház falán dombormű őrzi az 1848/49-es szabadságharcban részt vett kanonokok:
Premontrei Prépostság és Nagyboldogasszony Székesegyház[szerkesztés]
A templomot 1938-ban szentelték fel. Érdekessége, hogy szentélyéhez az 1941-ben megrendezett magyar egyházművészeti kiállításon Aba-Novák Vilmos festőművész bemutatta a templom szentélyébe készített freskótervének temperaváltozatát, Jézus szent szíve címmel, de a kivitelezésre nem kapott megbízást. Később Nagy Sándor gödöllői festőművész az Országos Egyházművészeti Tanácsnak 1942-ben benyújtott freskótervét mind a Tanács, mind a megyés püspök elfogadta, s a művésszel 1942 júniusában kötöttek szerződést, amely szerint hat részletben összesen 11 700 aranypengő tiszteletdíjat fizettek ki az elkészített munkáért. Az összeg magában foglalta a tervek, kartonok elkészítésének és a festékanyag beszerzésének költségeit is. Az állványozás, a vakolás és az ahhoz szükséges anyagköltség a megbízót terhelte. A művész két év garanciát vállalt a freskó tartósságáért.
Lásd még: Nagy Sándor
Először egy, a győri káptalanban írt végrendelet említi 1281-ben. 1790-ben gyújtogatás következtében leégett, az épület teljesen megsemmisült.
Soproni Szakképzési Centrum Hunyadi János Technikum
Csornai Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola
II. Rákóczi Ferenc Római Katolikus Óvoda és Általános Iskola
Soproni Szakképzési Centrum Csornai Kossuth Lajos Szakképző
Kisalföldi Agrárszakképzési Centrum Csukás Zoltán Mezőgazdasági Szakiskola és Kollégium
Kerényi György Művészeti Iskola
Arany János Általános Iskola és Speciális Szakiskola
Timaffy László Alapfokú Művészetoktatási Intézmény
A városban az 1950-es évekig hittudományi főiskola is működött.
Veréb fesztivál: amit 2006 óta évente megrendeztek a Csornai Aquatermál Fürdő és Kemping területén. A szervezés nehézségei, illetve a változó jogszabályi háttér miatt a 2013-ban megrendezett fesztivál volt az utolsó.
A fesztiválon 2013-ban felléptek:
Alvin és a mókusok
Nagy Sándor freskói: Jézus Szíve plébániatemplom
Csornai Múzeum: helytörténeti és néprajzi gyűjtemény a premontrei prépostság épületében
Csornai Aquatermál Fürdő és Kemping
Fónyi Géza festő- és mozaikművész mozaikja a Csukás Zoltán Mezőgazdasági Szakközépiskola Szakiskola és Kollégium külső falfelületén
Interaktív kiállítás a Hanság élővilágáról a Művelődési Központban (2011-ben készült, nyitvatartási időben ingyenesen látogatható)
Áder János politikus, Magyarország köztársasági elnöke
Boros Csaba, rockzenész, basszusgitáros, énekes, a Republic együttes alapító tagja
Csík György Jászai Mari-díjas díszlet- és jelmeztervező, egyetemi tanár
id. Fillár István Jászai Mari-díjas színművész
Gestetner Dávid (1854. március 20., Csorna – 1939. március 18., London), a nyomdai sokszorosító (stencilgép) feltalálója
Gódorné Nagy Mariann világklasszis kézilabdázó
Grünwald Lázár haszid rabbi, nemzetközi hírű Talmud-tudós, Szatmárnémeti ortodox főrabbija
Horváth Elemér József Attila-díjas (1997) magyar költő
Horváth Ibolya Aase-díjas magyar színésznő, a Győri Nemzeti Színház Örökös Tagja.
Ittzés János evangélikus püspök
Krasznai Tamás színművész, magánénekes, a Győri Nemzeti Színház Örökös Tagja.
Korzenszky Richárd bencés szerzetes, író, költő
Lukácsy Sándor irodalomtörténész, író
Martincsevics Károly könyvkötő mester
Nagy Tamás Ybl-díjas építész
Molnár Csaba jogász, politikus, (a második Gyurcsány-kormányban volt közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter; a Bajnai-kormányban pedig Kiss Péter utódjaként a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, a miniszterelnököt helyettesítő miniszter volt)
Pájer Imre tanár, helytörténész
Pleszkán Frigyes (1959-2011) jazz-zongorista
Szarka Zoltán olimpiai bajnok labdarúgó, kapus, edző
Szücs Adorján bognármester család negyedik generációjának tagja, hintó tervező-kivitelező (designer), hazai és nemzetközi elismeréseket szerzett (50 alkalommal)[16]
Tury Oszvald bencés áldozópap és tanár.
Végvári Tamás grafikus, festőművész
Zsávolya Zoltán (eredeti neve: Grudl Zoltán) József Attila-díjas költő, író, irodalmár, esztéta, egyetemi oktató.
Premontrei Prépostság főhomlokzata, a székesegyház bejárata
A prépostság belső udvara
A székesegyház a Premontrei parkban
A premontrei rendház belsőudvara
Az 1848/49-es szabadságharcban részt vett premontrei kanonokok emlékműve a rendház falán
A katolikus templom homlokzata
Gyimesfelsőlok, Hargita megye, Románia[17]
Nyárádszereda, Maros megye, Románia[17]
↑ a b Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 31.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2021. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal
↑ A reformációtól napjainkig. Szombathely-lutherán. [2018. május 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. április 11.)
↑ Csorna története. (Hozzáférés: 2013. március 28.)
↑ Élő Anita: A hét elszáradt akác legendája: a 100 éve történt csornai kivégzés hatása az 1945-ös hatalomátvételre (magyar nyelven). Válasz Online, 2019. június 9. (Hozzáférés: 2019. június 11.)
↑ Csorna város története. [2013. március 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. március 31.)
↑ Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 4.)
↑ Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
↑ Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
↑ Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
↑ Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 23.)
↑ Csorna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
↑ Veréb fesztivál. [2012. július 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. július 6.)
↑ Szlovákiában, Ausztriában, Németországban, Hollandiában és Svájcban. A dédnagyapa is bognár volt. A Nagyapa (Szüts István bognármester) részt vett a Csornai és Járási Ipartestület alapításában (1894), szekér- és kerékgyártó kézműves, „faragó”, művészeti tárgyalkotó, úri ökörfogat egyedi díszjármát készítette (felmagasodó béfák és domborművű járomfők, Csornai Múzeum). Az apa (János) és a nagyapa (már inasként) tudását adta az Eszterházyak „fényes”-hintóinak elkészítéséhez. Szücs János a Magyar Haditengerészet és az Adria legnagyobb, történelmi jelentőségű tengeri csatájának hőse (1917. május 15.), akit a Novara zászlóshajó kapitánya, a győztes ütközet főparancsnoka kitüntetett (Vitézségi érem, további három kitüntetése mellett). M. Kir. Folyamőrség Központi Parancsnokság 2/929. Áll v. 1929.XII.18. – Országos Vitézi Szék „Háborús emlékérem” irodája 1930.IX.20. Szücs János bognármester – I.M.Boot.”99” Legitimation, Karsdorf, 1918.VIII.14. Baitz Stefan s. k., – SOPRONI HIRLAP, 1927. május 24. A kormányzó fogadása Csornán. Szár Mária: Hófehér hintó nászajándékba, KISALFÖLD, 2005. 08. 02; Kustor Réka: Hófehér hintó az esküvőre, KISALFÖLD, 2016. 06. 13. Rábaköz PRINT | Page 195 of 1440 | KISALFÖLD. https://www.kisalfold.hu › kisalfold › rabakoz › page; Szűcs István Miklós: Vizuális nyelv és művészet. Ábrázolás 1., Speciális rajz a gimnázium 9-12. osztálya számára (Művelődési és Közoktatási Minisztérium, Budapest, Veszprém, 1999, - pályadíjas tankönyv); Szűcs István Miklós: Hitvallás és abszurditás (Z-Press Kiadó, Miskolc, 2012)
↑ a b c d e Testvérvárosaink. csorna.hu. Csorna Város Önkormányzata. (Hozzáférés: 2021. május 3.)
A Wikimédia Commons tartalmaz Csorna témájú médiaállományokat.
A Premontrei Prépostság épületében működő Csornai Múzeum
A Művelődési Központ interaktív kiállítása
A Csornai járás települései
Acsalag •  Bágyogszovát •  Barbacs •  Bodonhely •  Bogyoszló •  Bősárkány •  Cakóháza •  Csorna •  Dör •  Egyed •  Farád •  Jobaháza •  Kóny •  Maglóca •  Magyarkeresztúr •  Markotabödöge •  Páli •  Pásztori •  Potyond •  Rábacsanak •  Rábapordány •  Rábasebes •  Rábaszentandrás •  Rábatamási •  Rábcakapi •  Sobor •  Sopronnémeti •  Szany •  Szil •  Szilsárkány •  Tárnokréti •  Vág •  Zsebeháza
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Csorna&oldid=25172963”
Kevés forrással rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 12., 17:39
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.