hu en hu hu en hu hu hu pt en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu de hu sv hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Halljuk meg a hiszti mögött a valódi szándékot!
"A megszokás ne álljon a fejlődés útjába."  (dr. House)
"Veszélyes dolog, ha az embernek igaza van valamiben,
amiben a hivatalos szervek tévednek." (Voltaire)
Amennyiben kérdése van, kérem forduljon szakértőnkhöz:
Use tab to navigate through the menu items.
Halljuk meg a hiszti mögött a valódi szándékot!
Manapság, mikor egyre többen megkérdőjelezik a tekintélyelvű stílust, sokan kerülnek harapófogóba. Egyrészt, nem megfélemlítéssel és erővel szeretnének hatást gyakorolni, másrészt azt tapasztalják, hogy sokszor csak az erő vezet eredményre. A két-három-négy-öt éves gyereknek magyarázhat az ember, érvelhet, könyöröghet, nem biztos, hogy hatni fog vele. Csakhogy van más módszer is, ami szelíd, de célravezetőbb.
Egy apa le akarta este fektetni a gyereket, aki hatalmas balhéban tört ki, amiért nem nézhet meg még egy videót. Az apa felháborodott, és azon pufogott, semmi sem elég ennek a kölyöknek, hiszen hazafelé úton a tableten már egy jó hosszút megnézhetett, sőt, még azt is megengedte neki, hogy otthon befejezze. Ráadásul előre mondta, hogy ez után jön a lefekvés.
Tehát ő, mint apa igazán rendes volt, a gyerek pedig önző, nincs benne belátás – gondolta. Eszkalálódott a konfliktus, üvöltöztek egymással, mindketten meg voltak sértve. Miután megnyugodott, legszívesebben elmagyarázta volna a gyereknek, miért fontos, hogy időben lefeküdjön, és hogy ne vigye túlzásba a videózást. De többször tapasztalta, hogyha indoklással akar hatni a gyerekre, ő csak duzzog, oda sem figyel, nem megy át az üzenet.
Aztán eszébe jutott az apának, hogy egyes kommunikációs módszerek, amiket munkahelyén, barátaival már gyakorolt, például a Marshall Rosenberg amerikai pszichológus által leírt „erőszakmentes kommunikáció” azt mondja, hogy akkor lesz őszinte a párbeszéd, és hatékony a konfliktusmegoldás, ha igyekszünk a belső szükségleteinket megfogalmazni, és a másikét is kihallani a szavaiból.
Ez sokszor nehéz lehet, ha a másik kritizál, követelőzik, szitkozódik. Hajlamosak vagyunk mind a felnőttekkel, mint a gyerekkel való beszélgetésben arra helyezni a hangsúlyt, miben változtasson amásik, és azzal érvelünk, hogy szerintünk mi helyes, mi jogos, kinek van igaza.
Igaza ugyebár csak az egyiknek lehet, de mindketten a saját igazukat érzékelik, mindketten azt várják, a másik végre lássa azt, amit ők, úgy, ahogy ők. Ha a „kinek van igaza” helyett arról kezdenek beszélni a felek, mit éreznek, és mi lenne a valós szükségletük, onnantól már egész könnyű megtalálni a megoldást, hiszen az különbözhet, megfér egymás mellett két ember eltérő igényekkel – csak meg kell próbálni összehangolni.
Mi a szükséglet, és mi nem?
A szükséglet valódi, belső igényt jelent, mint például, hogy figyelemre, elfogadásra, biztonságra van szükségem. Az nem számít szükségletnek, hogy „szükségem van rá, hogy vedd le a cipőd”. Ez kérés, de mögötte például a rend és harmónia iránti igény húzódhat meg. Ha a társunk megérti ezt, és azt, hogy nem az ő szekálása a cél, akkor nyitottabb lesz, hogy megoldást találjunk, mert már nem érzi, hogy támadjuk, mikor kérünk tőle valamit.
Kérdés, hogy ez működik-e gyereknevelésnél. Bizonyára sokakban felmerül, hogy érti ő a gyerek szükségletét, csak nemet kell mondania rá, és ezt a csemete nehezen fogadja el. Igazából sok helyzet van, amiben kiderül, a szülő csak hitte, hogy pontosan érti a poronty igényét, és ha egy kicsit alaposabban foglalkozik vele, kiderül, hogy pontatlan volt, amit gondolt.
Abban mindenképp hasznosak ezek a kommunikációs technikák, hogy tisztázzuk, pontosan ki mit szeretne, miért fontos ez neki, és ezzel jelentősen csökken a súrlódási felület.
Visszatérve az apára: félretéve sértettségét, nagy levegőt véve mondta a gyereknek, látja, hogy dühös, és megkérdezte, miért. A csemetéből ekkor kitört, hogy azért, mert volt egy másik videó, amit ő már előző nap is kért, és azt szerette volna most megnézni, de az apa nem is figyelt rá, azt pedig elfelejtette, hogy tegnap ezt kérte. Elkeseredetten panaszolta, hogy ő próbálta mondani, hogy miről van szó, de az apa nem is hallotta meg.
Az apának kinyílt a szeme: számára addig arról szólt a helyzet, hogy a gyerek azt akarja, hogy mindent megengedjen neki, és nem akar aludni menni. Így viszont már értette, hogy azt szerette volna, hogy jobban ráhangolódjon, a szükségletek szintjén úgy fogalmazhatnánk meg, figyelemre volt igénye, és ez leginkább akkor sérült, mikor az apa kivette a kezéből a tabletet, és a gyerek tiltakozására válaszul azt harsogta: „mondtam előre, hogy ez lesz az utolsó, ne erőszakoskodj!”.
Amikor ezt megértette, már könnyen megállapodtak, hogy másnap majd megnézheti. Triviálisan egyszerűnek tűnik, és tényleg egyszerű a megoldás legtöbbször, csakhogy nem eléggé figyelünk oda, hogy pontosan mit is szeretne a másik, és miért is azt kéri.
A gyerekek sokszor azért „balhéznak”, mert azt élik meg, a szülő nem igazán arra reagál, amit ők ki akartak fejezni, és kézzel-lábbal, üvöltve, de szeretnék a tudtukra adni, ami bennük van.
Rengeteg ilyen példa van, például, mikor a szülő azt hiszi, a gyerek dacból nem hagyja abba a festést, hogy végre indulhassanak az oviba, holott lehet, hogy csak a megkezdett állatfigurát szeretné befejezni, hogy ne kelljen három lábbal otthagyni a kecskét, és ha ezt megkérdezzük tőle, kiderül, hogy fél perc múlva jókedvűen el tud indulni velünk. Ha felszínesen figyelünk, annyit látunk, hogy „már megint nem fogad szót!”.
Ne higgyük, hogy rögtön tudjuk, mi van a gyerek fejében, csak azért, mert gyerek! Kérdezzünk és tisztázzunk, és így sokkal könnyebben jönnek a mindkét fél számára kielégítő megoldások.
Kommentár: dr. Regász Mária
„Marshall Rosenberg amerikai pszichológus által leírt „erőszakmentes kommunikáció” azt mondja, hogy akkor lesz őszinte a párbeszéd, és hatékony a konfliktusmegoldás, ha igyekszünk a belső szükségleteinket megfogalmazni, és a másikét is kihallani a szavaiból.
Ez sokszor nehéz lehet, ha a másik kritizál, követelőzik, szitkozódik. Hajlamosak vagyunk mind a felnőttekkel, mint a gyerekkel való beszélgetésben arra helyezni a hangsúlyt, miben változtasson a másik, és azzal érvelünk, hogy szerintünk mi helyes, mi jogos, kinek van igaza.
Igaza ugyebár csak az egyiknek lehet, de mindketten a saját igazukat érzékelik, mindketten azt várják, a másik végre lássa azt, amit ők, úgy, ahogy ők. Ha a „kinek van igaza” helyett arról kezdenek beszélni a felek, mit éreznek, és mi lenne a valós szükségletük, onnantól már egész könnyű megtalálni a megoldást, hiszen az különbözhet, megfér egymás mellett két ember eltérő igényekkel – csak meg kell próbálni összehangolni.
Mi a szükséglet, és mi nem?
A szükséglet valódi, belső igényt jelent, mint például, hogy figyelemre, elfogadásra, biztonságra van szükségem. Az nem számít szükségletnek, hogy „szükségem van rá, hogy vedd le a cipőd”. Ez kérés, de mögötte például a rend és harmónia iránti igény húzódhat meg. Ha a társunk megérti ezt, és azt, hogy nem az ő szekálása a cél, akkor nyitottabb lesz, hogy megoldást találjunk, mert már nem érzi, hogy támadjuk, mikor kérünk tőle valamit….Abban mindenképp hasznosak ezek a kommunikációs technikák, hogy tisztázzuk, pontosan ki mit szeretne, miért fontos ez neki, és ezzel jelentősen csökken a súrlódási felület….Triviálisan egyszerűnek tűnik, és tényleg egyszerű a megoldás legtöbbször, csakhogy nem eléggé figyelünk oda, hogy pontosan mit is szeretne a másik, és miért is azt kéri…Kérdezzünk és tisztázzunk, és így sokkal könnyebben jönnek a mindkét fél számára kielégítő megoldások.”
Post not marked as liked
Zaklatás 3 - Lúgos támadás (interjú dr. Regász Máriával)
A Kapcsolattartás akadályozása (interjú dr. Regász Máriával)
Meddig mehet? – a családon belüli erőszak (TV Riport dr. Regász Máriával)
A Kúria szerint nem biztos, hogy a budai orvos csonkította meg Renner Erikát
47 jel, hogy egy nárcisztikussal élsz egy fedél alatt
Online segély indul bántalmazottaknak (Kommentár: dr. Regász Mária)
Hónapokkal a támadás előtt tudták a rendőrök, hogy savval fogja leönteni partnerét (Kommentár: dr. R
Lúgos ügy: Előzetesbe került a lúgos orvos, Renner Erika pedig a végsőkig kitart (Kommentár: dr. Reg
Lúgos ügy: Kilenc évet kapott a lúgos támadó
Kövessen (még nem üzemel)
MOM-tragédia: Megdöbbentő dol­gok de­rül­tek ki a gyúj­to­gató kisfi­ú­ról!
Tragédia: Diáktársai előtt ugrott a vonat elé az iskolában cikizett fiú! (Kommentár: dr. Regász Mári
Hivatalosan is csökkenti a szívbetegségek kockázatát a nyaralás
Beteges szörny lakozott benne
Hiába a rengeteg bejelentés a NAV-hoz, nem ugranak a pénzmosásra (Kommentár: dr. Regász Mária)
Pénzbüntetést kért az ügyészség Kenderesi Tamásra (Kommentár: dr. Regász Mária)
Szörnyű dolgot tett a nagymamájával a 9 éves fiú
Terjed az “adat-túszdráma” (Kommentár: dr. Regász Mária)
Így védheti meg magát a gyerek, ha megtámadják az utcán vagy a suliban (Kommentár: dr. Regász Mária)
Szexuális zaklatás miatt nyomoznak egy volt MSZP-s képviselő ellen (Kommentár: dr. Regász Mária)
28 évig ült börtönben ártatlanul (Kommentár: dr. Regász Mária)
4 hónap leforgása alatt fokozatosan tűnt el a teljes személyiségem (Kommentár: dr. Regász Mária)
Kenderesi: Hozzáértem a fenekéhez, de vétséget nem követtem el (Kommentár: dr. Regász Mária)
Jelek, amikből rögtön kiderül, ha fuldoklik a gyereked
Fénylik, de nem arany – a nárcisztikus személyiség (Kommentár: dr. Regász Mária)
A legszörnyűbb mondatok, amik párterápián hangzottak el
A FIÚ, AKIT ORVOSI UTASÍTÁSRA LÁNYKÉNT NEVELTEK
A gyereknek árt a testi fenyítés, függetlenül attól, hogy mit gondolunk róla (Kommentár dr. Regász M
Haldokló madarakat hazahordó macska ellen is jó a mesterséges intelligencia
Mit tegyél, ha rájössz, hogy bántalmazó kapcsolatban élsz? (Kommentár: dr. Regász Mária)
Mikor viheti el, és mi van, ha nem hozza vissza a gyereket? Amit tudni kell a gyermekláthatásról (Ko
Leugrott egy 12 éves kisfiú a hetedik emeletről! Búcsúlevelet is hagyott! (dr. Regász Mária)
Hat év után egy emésztőből került elő egy hétgyermekes anya holtteste (Kommentár: dr.Regász Mária)
Szeméremsértő kijelentéseket tett, miközben a nadrágját letolta (Kommentár: dr. Regász Mária)
"A gyermekvédelem ügye nem tűr kompromisszumokat” (Kommentár: dr. Regász Mária)
© 2007 by Kapcsolattartas.hu.