hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu en cs de hu hu la ceb en de nl en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id sk de de de de de de hu hu hu hu de de de hu hu de hu hu hu hu hu hu de hu hu hu de tr de en en nl tr de de en de en de en de de en en hu hu hu hu hu hu hu hu nb nl hu hu hu hu hu nb hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar en az ru bg ca hbs_lat da de el eo es et fa fi fr he hbs_lat hy id fr it ja sv ka ko fr lt lv mzn nl nb pl pt ro ru hbs_lat en sl sq hbs_lat sv th tr fy vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A szudétavidéki Eger lakói köszöntik a bevonuló német katonákat 1938 októberében
Adolf Hitler üdvözlése náci karlendítéssel Berlinben, 1941-ben
A náci karlendítés (németül Hitlergruß „Hitler-köszöntés” vagy Deutscher Gruß „német köszöntés”) üdvözlési és tisztelgési kézmozdulat volt a nemzetiszocialista Németországban. Mint a Harmadik Birodalom számos más reprezentációs eleme, ez is a Római Birodalom hagyományaiból származik. Ugyanilyen mozdulattal tisztelték meg a győztes hadvezéreket a triumphus alkalmával.
Rendszerint a Heil Hitler! (’Üdv, Hitler!’), a Heil, mein Führer! (’Üdv, vezérem!’) vagy a Sieg Heil! (’Győzelem, üdv!’) köszöntési formula kíséretében használták. A személyi kultusz egyik jellemző elemeként az 1930-as években rendszeresítették a náci pártban a vezető iránti engedelmesség kifejezésére, valamint a német nép, illetve később a háborús erőfeszítések dicsőítésére. A köszöntés kötelező volt a polgári lakosság számára,[1] a katonák viszont az 1944. július 20-i merényletig használhatták a hagyományos katonai üdvözlési formákat is.
Jelenleg Németországban, Ausztriában és Csehországban a törvény kifejezetten tiltja a náci karlendítést,[2] míg Svédországban – kontextustól függően – gyűlöletbeszédnek minősülhet. Magyarországon 2008. február 18-án fogadta el az Országgyűlés azt a törvényt, amely a Büntetőtörvénykönyvbe emelte az önkényuralmi rendszerre vagy eszmére emlékeztető vagy utaló testmozdulatot, amely alkalmas a magyar nemzet, vagy lakosság egyes csoportjai, így különösen nemzeti, etnikai, faji, vallási csoport tagjai becsületének csorbítására, avagy emberi méltóságának megsértésére (Btk. 181/A. § (2)). Az Alkotmánybíróság 95/2008. (VII. 3.) határozatában előzetes normakontroll során ezt a rendelkezést alkotmányellenesnek nyilvánította.[3][4]
↑ Kershaw, Ian. The "Hitler myth": image and reality in the Third Reich, 2, reissue, Oxford University Press (2001). ISBN 0192802062, 9780192802064
↑ Czech Republic: A German put in jail for Nazi salute Global Voices, August 15 2008
↑ Tóth J. Zoltán: Önkényuralmi jelképek v. szólásszabadság – Az Alkotmánybíróság 4/2013. (II. 21.) AB határozata az önkényuralmi jelképek használatáról. In: Ügyészek Lapja, 2013/3-4. szám, ISSN 1217-7059; 52. o.
↑ Az Alkotmánybíróság 95/2008. (VII. 3.) határozata. Médiajogfigyelő. [2014. december 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. december 11.)
A nemzetiszocialista fajelmélet és faji politika
A Harmadik Birodalom zászlóinak képtára
Nemzeti Szocialista Magyar Munkáspárt (Magyarország)
Noua Dreaptă (Románia) ·  Bolgár Nemzeti Légiók (Bulgária) ·  Német–Amerikai Bund (USA)
Amerikai Náci Párt (USA)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Náci_karlendítés&oldid=24685032”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 15., 04:01
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.