fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu fr cs hu hu hu hu hu hu hu fr hu en hu fr hu hu hu eo ja hbs_lat hu hu cs hu hu hu hu da hu cs hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu fr hu en hu ga hu en hu hu zh hu de hu hu oc hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu el hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
tagállam az Amerikai Egyesült Államokban
Louisiana (IPA: [luˌ.iː.ziˈæ.nə]  kiejtése✩ vagy [luː.ziˈænə]  kiejtése✩, angolul State of Louisiana, franciául État de Louisiane) az Amerikai Egyesült Államok egyik déli tagállama. Fővárosa Baton Rouge, legnépesebb városa New Orleans.
Mottó: Union, Justice, and Confidence (am. Szövetség, igazság és bizalom)
XIV. Lajos francia király (ember)
nincs; angol (91,2%) és francia (4,8%) de facto
é. 29° – é. 33°
ny. 89° – ny. 94°
A Wikimédia Commons tartalmaz Louisiana témájú médiaállományokat.
Louisiana szomszédai nyugatról Texas, északról Arkansas, keletről Mississippi állam, délről pedig a Mexikói-öböl határolja. Területe 135 658 km².[2] Az L alakú állam északkeleti határfolyója a Mississippi.
Az állam felülete két részre osztható: a északnyugati felföldre (uplands) és a keleti hordalékos (alluvial) részre, amely magába foglalja a déli tengerpart mentén lévő mocsaras területeket is. Az alluviális síkság területe hozzávetőleg 52 000 km². Ezek főként a Mississippi folyó mentén fekszenek, amely kb. 1000 km hosszú északról délre.
A Mexikói-öbölbe több folyó ömlik. Ezek a Mississippi, a Vörös-folyó (Red River of the South), a Ouachita és mellékágai, valamint más kisebb folyók. A feltöltött terület szélessége a Mississippi mentén 15-től 100 km-ig változik. A Mississippi folyó hordaléka hosszan, dombszerűen lerakódott, amely a mocsár felé alacsonyabb.
A magasabb földek az állam északi és északnyugati részén mintegy 65 000 km² területet foglalnak el. Ez füves síkságokat és erdős területeket is tartalmaz. A tengerszint feletti magassága 3 méter és 15-18 méter között változik. A mocsaras vidékhez közel alacsonyabb a terület, míg a prérin és a feltöltött földeken magasabb. Az állam legmagasabb pontja a Driskill Mountain (163 m). Az Egyesült Államok államai közül csak Florida és Delaware területe alacsonyabb földrajzilag, míg más államok, mint például Kansas és Nebraska, földrajzilag laposabbak.
A hajózható folyók mellett (néhányukat bayous hívnak), Sabine a nyugati, a Pearl a keleti határokat alkotja, a Calcasieu, Mermentau, a Vermilion, a Teche, az Atchafalaya, a Boeuf (beff), a Lafourche (Luff-OOSH), a Courtableau, a D'Arbonne, a Macon, a Tensas, a Amite, a Tchefuncte, a Tickfaw, a Natalbany és számos más folyó hozzájárul a természetes hajózható vízi utak kialakításához, mely hossza kb. 6400 km. Az állam területén van 2745 km² szárazfölddel elválasztott öble, 4400 km² elfoglaló belföldi tava, s a folyók felszínének területe 1300 km².[3][4]
Az összes déli állam közül talán Louisiana éghajlata a legklasszikusabb példa a párás szubtrópusi éghajlatra. A hosszú párás forró nyarat a rövid enyhe tél váltja fel. A jellegzetes szubtrópusi klíma részben a Mexikói-öböl közelségének köszönhető, amely messze északra, kb. 320 km-es távolságban is érezteti hatását. Az esőzések gyakoriak egész évben. Októberben Louisiana déli része bőséges esőzésekben részesül. A nyár Louisianában forró és párás, s az átlagos nyári hőmérséklet június közepétől szeptember közepéig 32 °C, s az éjszakai hőmérséklet 22 °C körül mozog. A nyári szélsőséges hőmérséklet a Mexikói-öböl közelében melegebb, néha eléri a 38 °C-ot. Louisiana északi részén nyáron a hőmérséklet elérheti a 41 °C-ot is.
A téli hónapokban a hőmérséklet mérsékelten meleg, különösen a déli területeken New Orleans és Baton Rouge körül és természetesen a Mexikói-öböl mentén magasabb, kb. 19 °C, míg az északi területeken mérsékelten hűvös, átlagosan 15 °C. Az éjszakai hőmérséklet az állam területén átlagosan 8 °C körül mozog, s a Mexikói-öböl környékén átlagos téli éjszakai hőmérséklet 3 °C. Louisiana sem mentes a hidegfrontoktól, amelyek északról akadálytalanul elérnek a partokig. Ilyenkor előfordul, hogy a hőmérséklet -8 °C alá esik. A hóesés ritka Louisianában.[5]
A spanyol hódítók már a 16. században jártak Louisiana öbleinél, de a buja növényzet miatt nem találták meg a nagy folyó öblét. Hernando de Soto is járt az állam északi részén. Hosszú idő telt el, míg újabb expedíciók megjelentek itt. Először 1682-ben a francia René-Robert Cavelier de La Salle hajózott le északról. La Salle engedélyt kapott a francia királytól egy francia település létrehozására, amelyet a „Napkirály” tiszteletére Louisianának nevezett el, de az öböl felől próbálta megközelíteni a szárazföldet. Elvétette a kikötőt, és Texas területén kötött ki. Itt fellázadt legénysége 1687-ben meggyilkolta.
1718-ban Jean-Baptiste Le Moyne de Bienville a Mississippi deltájában megalapította Nouvelle-Orléans-t (a mai New Orleans-t), amely gyors fejlődésnek indult és a francia gyarmat fővárosa lett. A megérkezett francia katonák után hajóval fiatal lányokat küldtek, hogy családot alapítsanak, s növeljék a gyarmati város nagyságát.
A vidék sajátos körülmények között fejlődött. A kreol népesség a francia gyarmatosítók, a karib-tengeri szigetlakók és a spanyolok keverékéből alakult ki. Később a francia gyarmatosítók feketéket hoztak. A vegyes házasságot ugyan nem engedték meg, de a vegyes kapcsolatból sok gyermek született. A mulattok hosszú ideig nem kerültek rabszolgasorba. A francia elit kultúrája, életmódja minden rétegre kihatott. Miután kénytelenek voltak elhagyni a területet, s helyüket a spanyolok váltották fel, az új megszállás nem változtatta meg a francia kreolok életét, inkább a spanyolok vették át a helyi lakosság szokásait. Az épületeknek ugyan spanyolosabb megjelenésük volt, egy-két spanyol szokás beépült a franciás-kreolos életbe, de egészében véve háborítatlan maradt. Később a spanyol hatóságok megengedték a britek által elüldözött kanadai acadiai-francia népcsoport letelepedését, így a franciás hatás még erősödött is. Louisiana egyes területein a 18. században kialakult franciasággal beszélnek.
Az 1763-as párizsi béke alapján Louisiana keleti fele brit, nyugat fele spanyol kézre került. A francia és a spanyol örökség hatását tükrözi az állam egyedülálló törvénykezési kódexe, valamint New Orleans építészete és kultúrája. A napóleoni háborúk idején 1803-ban Franciaország eladta a területet a fiatal Egyesült Államoknak a Louisiana Purchase szerződés keretében. Az 1812-es brit–amerikai háborúban a kreolok Andrew Jackson oldalán harcoltak a britek ellen. Az angol–kreol keveredés váratott magára, de a 19. század közepe felé Louisiana egy csapásra jellegzetes déli állammá vált.
A polgárháború után az állam további fejlődése hasonló volt a többi déli államéhoz. Kialakultak a nagy ültetvények, s virágzott a gyapot és a cukornád termesztése.[6]
Agrárjellegű állam. A Mississippi-delta mocsaras, szubtrópusi klímájú. Fő terményei a gyapot, szójabab és a rizs. A Mississippi közelsége lehetővé teszi az öntözéses kertgazdálkodást, melynek fő funkciója a városellátó gazdálkodás. Állattenyésztése közül a vágómarha-tenyésztés emelkedik ki.
Hatalmas földgáz- és kőolajkészletei vannak. A kőolajtermelésben az Egyesült Államok élmezőnyébe tartozik, csak Texas előzi meg. Erre épül ipara is: kőolajfinomítás, petrolkémia, vegyipar. Élelmiszer-gépgyártás, élelmiszer-élvezeti cikk, gyapotfeldolgozás, bőr- textilipara érdemel még említést.
Kulturális hátterét tekintve az amerikai államok közt egyedülálló; eredetileg francia gyarmat volt, ma is számos cajun francia és louisianai kreol lakója van.
Bővebben: Louisiana megyéinek listája
New Orleans; lakossága: 454 863; 2,5%-os csökkenés; New Orleans metropolisz körzet
Baton Rouge; lakossága 222 064; 1,6% csökkenés; Baton Rouge metropolisz körzet
Shreveport; lakossága 198 874; 0,7% csökkenés; Shreveport metropolita körzet
Lafayette; lakossága: 112 030; 1,6% növekedés; Lafayette metropolita körzet
Lake Charles; lakossága: 70 555; 1,8% csökkenés; Lake Charles metropolisz körzet
Kenner; lakossága: 69 911; 0,4% csökkenés; New Orleans metropolisz körzet
Bossier City; lakossága: 60 505; 5,6% növekedés; Shreveport metropolisz körzet
Monroe; lakossága: 52 027; 2,8% csökkenés; Monroe metropolita körzet
Alexandria; lakossága: 45 517; 0,8% csökkenés; Alexandria metropolisz körzet
New Iberia; lakossága: 32 410; 1,1% csökkenés; Lafayette metropolisz körzet
(A növekedés vagy csökkenés felmérése a 2000-2005 évek alapján történt.)[7]
A louisianai New Orleansban forgatták a Vámpírnaplók testvérsorozatát,a Sötétség kora c. cw-s sorozatot,2013 és 2018 között,ezáltal New Orleans francia kerülete sok turistára tett szert az évek során.
↑ 2020. évi népszámlálás az Egyesült Államokban. (Hozzáférés: 2022. március 20.)
↑ United States Summary: 2010, Population and Housing Unit Counts, 2010 Census of Population and Housing pp. V– 41 (18. táblázat). United States Census Bureau, 2012. szeptember. (Hozzáférés: 2020. június 30.)
↑ Louisiana Geographic Information Center; http://lagic.lsu.edu/ Archiválva 2008. április 24-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ USGS real-time, geographic, and other scientific resources of Louisiana; http://www.usgs.gov/state/state.asp?State=LA Archiválva 2007. február 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
↑ Louisiana - Climate; http://www.city-data.com/states/Louisiana-Climate.html
↑ Kis Csaba: Amerikai Egyesült Államok, Második javított kiadás, Kossuth Könyvkiadó, Budapest, 1982. 427 oldal
↑ Estimated as of July 1, 2005 Source: U.S. Census Bureau: 2005 Population Estimates; http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2005-04-22.xls Archiválva 2006. október 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
USA Travel – Louisiana (magyarul)
New Orleans magyar nyelvű útikalauz[halott link]
Ez a közigazgatással kapcsolatos lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Louisiana&oldid=25163114”
Utoljára szerkesztve 2022. augusztus 8., 15:58-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 8., 15:58
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.