hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu en sk sl en hu hu hu sv sk sl hu hu hu hu hu hu hu hu en sv fr de de hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu cy hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en
A saját rezsióradíj megállapítása minden építőipari vállalkozás érdeke
2021. december 03. péntek, 09:12
Betűméret Betűméret csökkentése Betűméret növelése
Építőipari minimális rezsióradíj: minden évben rendszeresen felmerül ez a szóösszetétel, ami aztán egy ITM-rendeletben válik valamiféle követendő előírássá, szabállyá. De mi is ez, hogyan történik az elfogadás és mértékének a meghatározása? A rezsióradíjat jártunk körül, iparági szereplőkkel is beszélve.
A portfolio.hu már idén március végén írt arról, hogy az ÉVOSZ megküldte az Innovációs és Technológiai Minisztériumnak ajánlását a 2021-es minimális építőipari rezsióradíj növelésének mértékével kapcsolatban. Ezekben a hónapokban – bár komoly lezárások volt a pandémia miatt – már elkezdett dübörögni a 3+3 millió forintos otthonfelújítási program, amely láthatóan már ekkor árfelhajtó hatással volt az építőipari anyagárakra. Hogy emiatt-e vagy sem, mindenesetre az ITM végül csak november 19-én hirdette ki, az egyébként ÉVOSZ által javasolt mértékű díjat, amely november 24-én lépett hatályba. Információink szerint ebben az esetben egy november előtti közbeszerzésnél a 2020-as minimális rezsióradíjjal kell számolni.
Mire jó, mire kell a minimális rezsióradíj?
Az általunk megkérdezett iparági szakértők mindegyike azt mondta, a közbeszerzések és egyéb állami, önkormányzati építőipari beruházások miatt szükséges a minimális díj megállapítása, amellyel jól eséllyel ki lehet zárni a „dömpingárakkal” induló vállalkozásokat, amelyek irreálisan alacsony árakat ajánlanak egy-egy építőipari kivitelezési projekt esetében. És ez így rendben is van.
Ugyanakkor egy közbeszerzési szakértő arra is felhívta a figyelmet, hogy ha a vállalkozások saját maguk számára is megállapítanak reális rezsióradíjat, amelyet akár a belső céges rendszerükben dokumentálnak is, egy-egy árajánlatnál akár kellemetlen helyzeteket is könnyebben megoldhatnak. Ez pedig az úgynevezett K-tétel, azaz különleges tétel, amely a közbeszerzésekben megjelenő úgynevezett normatételek közé nem sorolható. Amennyiben azonban egy árajánlatkérő vitatja a megkapott árat, pl. az aránytalanul alacsony ár miatt, bekérheti a cég rezsióradíját is.
Az ÉVOSZ által ajánlott excel-táblázattal ezt könnyedén meg is lehet tenni.
Ugyanakkor több szakértő is szinte egyöntetűen hozzátette, nemcsak a minimális rezsióradíjakat kellene kiszámolni és kinyilatkoztatni, hanem a reális, valós, ha úgy tetszik, életszerű díjakat is.
Ha megnézzük a minisztériumi táblázatot, amely a rendelet mellékleteként mutatja meg, milyen egyes tételek befolyásolják és milyen mértékben a minimális díjakat, tényleg szembetűnő több sor is, amelyek közül többen elsősorban az alapbér (garantált bérminimumot) hozták fel. Különösen indokolt ez amiatt, ugyanis a munkaerőhiányban szenvedő építőipar folyamatosan emelkedő bérigénnyel találja szembe magát.
2021-es minimális rezsióradíj (nettó)
A számított alapbér (garantált bérminimum) mértéke
Az alapbér %-os aránya a teljes rezsióradíjhoz képest
2021-es reális rezsióradíj (nettó)
A számított alapbér (garantált bérminimum) mértéke
Az alapbér %-os aránya a teljes rezsióradíjhoz képest
Ha pedig a rendeletben meghatározott garantált bérminimumhoz arányosítjuk a reális mértéket, akkor így már az építőipari jellemző és beszámítandó bér 292 232  forint lesz, ami már lényegesen közelebb áll a realitáshoz. A fizetések.hu számításai szerint az építőipar és ingatlan iparágban dolgozók bére 284 622 forinttól 704 751 forintig terjed. A KSH adatai szerint pedig 2020-ban az építőipari átlagbérek mértéke havi bruttó 320 692 forint volt.
A diagramra kattintva nagyobb méretben is lathatóak az adatok!
A diagramból is jól látszódik, hogy arányában a legnagyobb tételek a bér, az ügyviteli, munkahelyi szervezés, valamint az improduktív órák díjai. Csak ez a három tétel, teszi ki a rezsióradíj majdnem 2/3-át.
Mint ahogyan az egyik szakértő lapunknak elmondta, pont ezért érdemes más megközelítésből értékelni az építőipari nyersanyagárak drasztikus növekedését, ugyanis látható, hogy az építőipari vállalkozások bérkiáramlása bír a legerősebb hatással a rezsióradíjak mértékére. Márpedig a szektort is érintő munkaerőhiány miatt logikusan emelni kell a béreket. Egy építőipari vállalkozó elmondta, ő maga is meglepődik, amikor kőművesek nettó 600 ezer forint bérigénnyel jelentkeznek a cégnél, ráadásul nem fogadják a próbaidő kikötését sem.
Mindenesetre érdemes minden építőipari vállalkozásnak megállapítania a saját, reális rezsióradíját, amely nemcsak egy esetlegesen felmerülő ajánlattételi viták esetében hasznos, de megkönnyíti az ellenőrizhető, pontos, nemkülönben gyors árajánlatok megadását, ami egy fokozott fejlesztési, beruházási időszakban, mint a mostani, különösen fontos lehet.
Utoljára frissítve: 2022. január 12. szerda, 11:42
Tovább a rovatban: « Építőipar: a járvány alatt is növekedett a foglalkoztatás Eltérő keresleti trendek mellett, növekvő energiaköltségek »
Foglalkoztatási feszültségek az építőiparban
Építők Napja: köszönet 375 ezer kollégának!
A vállalkozók nem tudják viselni az építőanyag-áremelkedés terheit
ÉVOSZ közlemény: szemléletváltás kell az energiafelhasználásban
Scheer Sándor: az építőipari áremelkedés fele az alapanyaggyártók indokolatlan haszonszerzése
Kevés energiahatékony ingatlan van Magyarországon
2016 óta 12 szintű energetikai besorolást kell alkalmazni az ingatlanok energetikai állapotára, az elmúlt évek intenzív felújítási, korszerűsítési hullámától függetlenül az ingatlanok mintegy 10 százaléka tekinthető kimagasló energiahatékonyságúnak.
VIII. Környezetbarát Nap a Weishauptnál
Szeptember 8-án már nyolcadik alkalommal került megrendezésre a Környezetbarát Nap a Weishaupt Hőtechnikai Kft. szervezésében.
Áremelkedés: kétszer akkora az építésgazdaságban, mint a fogyasztói szegmensben
Az ÉVOSZ tapasztalatai szerint megrendelői oldalról első számú üggyé a finanszírozhatóság kérdése vált.
Országos szakmai roadshow indult az építési célú közbeszerzésekről
A rendezvénysorozatot a Közbeszerzési Hatóság az ÉVOSZ-szal és a Magyar Mérnöki Kamarával közösen szervezi.
Egyesül az E.ON Hungária Csoport tulajdonában álló három versenypiaci energiakereskedő vállalat
Szeptember 30-án az ELMŰ-ÉMÁSZ Energiakereskedő Kft. és az ELMŰ-ÉMÁSZ Energiaszolgáltató Zrt. jogutódlással beolvad az E.ON Energiamegoldások Kft.-be.
Jelen honlap kiadója a Magyar Épületgépészek Szövetsége (MÉGSZ)
Felelős szerkesztő: Bozsó Béla
Szerkesztő: Zámbori Bíró Tamás
Hirdetési vezető: Kárpáti Zoltán
A MÉGSZ székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 132-144.
A MÉGSZ elérhetősége, ami rendszeresen kapcsolattartásra szolgáló elektronikus levelezési cím: megsz@megsz.hu
A szolgáltatót nyilvántartásba vevő hatóság: Baranya Megyei Bíróság PK 60.113/1990 Adószám: 19030270-2-43
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság sajtótermék nyilvántartási száma: CE/22507-5/2020
Kamarai tagság: Pécs-Baranya Kereskedelmi és Iparkamara
A tárhelyszolgáltató adatai: Integrity Kft. 1132 Budapest, Victor Hugo u. 18-22, tel.: 1/450 26 60 office@integrity.hu
ACO energetika energiahatékonyság GMBSZ Gyárfás Attila gázipari jogszabályok Innovatív technológiák klímavédelem környezetvédelem megújuló energia MMK MÉGSZ napelem napkollektor oktatás Országos Magyar Épületgépészeti Napok Siemens Testo építőipar épületenergetika
Copyright © 2022 Épületgépész. All rights reserved.