fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az ru sv bg new ca hbs_lat da de eo es et eu fa fi et fr de lt hi hy is it ja ka kk ko pl lt lv nl nb nb pl pt ru sk sv ta tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. január 29.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A drumlin (ír: droim, kb. ~dombhát) jégkori óriásgleccser aljzatában képződött hosszúkás formájú domb. Hosszanti tengelye megegyezik a jégmező mozgásának irányával, áramvonalas alakját a mozgó jégnek köszönheti. Hosszuk 150 és 1400 méter között változik, magasságuk nem haladja meg az 50 métert. A jég mozgásával szembeni oldaluk 15-20°-os, az ellentétes oldal viszont csak 10°-os lankájú. Oldalaik lejtőszöge akár a 30°-ot is elérheti. Az alapmorénák egyik fajtája.
A drumlinek kialakulására jelenleg nincs általánosan elfogadott elképzelés. Annyi bizonyos, hogy a jég vastagsága, mozgási sebessége, a szállított hordalék mennyisége és minősége is erősen befolyásolják a kialakuló formakincset.
A leginkább elfogadott elmélet szerint a gleccsermező olvadási zónája előtt a jég által szállított törmelék előbb a jég belsejébe, majd közvetlenül a jég alatt elterülő földfelszínre kerül. Az osztályozatlan törmeléket (homok, kőzetliszt és agyag) a jég mozgása által kifejtett nyomás rendezi hosszúkás dombokká. Ennek ellentmond, hogy a drumlineknek a jég mozgásával szemben álló oldala meredekebb.
Egy másik elmélet szerint a drumlinek felhalmozódási formák és csak olyan helyeken keletkeztek, ahol a jég sok hordalékot szállított. Az elképzelés szerint a drumlint alkotó kőzetdarabok a földfelszín olyan kiálló darabjai körül halmozódtak fel, amelyeket a jég nem volt képes megmozdítani. Ezen elméletet alátámasztja, hogy egyes drumlinek magja a szálban álló alapkőzet. Az elméletet cáfolja,  hogy sok drumlinban folyékony víz által osztályozott üledékrétegeket találhatunk.
Bár a drumlinek előfordulnak magányosan is, de legtöbbször csoportosan, ún. drumlinmezőkön találkozhatunk velük.
Drumlin a Ontario-tótól délre
Drumlinekkel, drumlinvidékekkel sokfelé találkozhatunk Skandinávia, Írország vagy a Germán-Lengyel-síkság vidékén és a Baltikumban. Glasgow például több tíz drumlinra épült, és részben ezek adják a város jellegzetes dombos (San Fransiscóhoz hasonló) táját. A drumlinok legnagyobb számban azonban Észak-Amerikában fordulnak elő. A legnagyobb drumlinmezőn az Ontario-tó déli partján találhatóak. Itt egy 60 kilométer széles és 225 km hosszú mezőn 10 000 drumlin sorakozik egymás közelében.
A Wikimédia Commons tartalmaz Drumlin témájú médiaállományokat.
Általános Természetföldrajz; Nemzeti Tankönyvkiadó; Budapest 1998; ISBN 963-18-8928-9
Angol földrajzi honlap; Elérés: 2007. augusztus 2.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Drumlin&oldid=22212802”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. január 29., 18:16
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.