hu en hu hu hbs_lat hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu
Radics Rudolf "transzkulturális krimi"-tanulmánya az Irodalmi Szemlében | Bázis
Magyar Irodalmi és Művészeti Egyesület Szlovákiában
“„Idegenben az ember vagy magába zárkózva megvetővé hűl, vagy átveszi a hely ritmusát, és feloldódik benne.”2 E rövid szövegrészlet látszólag kellő mértékben meghatározza Csabai László Szindbád, a detektív című kötetének transzkulturális jegyeit, a másság, az idegenség és az átmenetiség-érzet szövegbeli megnyilvánulásait vizsgálni kívánók értelmezési irányvonalát. Az idegenségtapasztalat feldolgozási módozatainak felvillantásán túl már a kötet paratextuális komponensei is előirányozzák a kulturális diverzitással és mobilitással operáló transzkulturális olvasat lehetőségét.3 Ugyanis mind a borítókép, mind a kötetcím elsődlegesen az út, az utazás és az úton levés dinamizáló értelmű toposzait hívja elő. A borítóképen látható sejtelmes férfialak és a tompa fényekkel megvilágított utca látványa a fentiekben már exponált idegenség és kiszolgáltatottság érzetét fokozza, miközben a címben szereplő tulajdonnév az Ezeregyéjszaka hősének megidézése révén a keleti kultúra idegenségével való szembesülés képzetét sejteti. Erre játszik rá a fülszöveg is: „Ez a Szindbád nem az a Szindbád. Nem a Krúdy teremtette hős, hiszen nevét egyenesen a mesés Bagdad környékén utazva kapta […].” Az Ezeregyéjszaka tengerjáró hősének említése egy olyan elvárási horizontot teremt, mely eleve egy kalandos útleírásra vonatkozó szövegkorpuszt feltételez. Ezt az elvárást pedig az újonnan megjelent Szindbád-történet, az Inspektor Szindbád4 kapcsán készült Csabai-nyilatkozat is megerősíti: „Amikor a kezdeteken gondolkodtam, biztos voltam benne, hogy jót tesz a regényemnek ez az egzotikus háttér. Az Ezeregyéjszaka Szindbádja tulajdonképpen akcióhős: egyfolytában utazgat, minden problémát megold, teremtő, sorsát alakító ember. Krúdy Szindbádja épp az ellentéte (…) Ha mindenképpen kötni akarom valahová a főhősömet, akkor már inkább az eredeti Szindbádhoz hasonlítanám, aki tevékeny és hasznos életet él, sikeres bűnügyi nyomozó.”5  A metatextusként funkcionáló kommentár alapján Csabai kötete nem csupán játékba hozza az arab mesegyűjtemény szövegemlékezetét, s így a mobilitás, az utazás és az emlékezet aktusát,6 de a 20. század perspektívájából újra is értelmezi az egzotikus tájakon evező mitikus hajós alakját.
Csabai László 2010-ben megjelent kötete részben összefüggő novellákból áll, melyeket a címszereplő személyén kívül számos vissza-visszatérő motívum7  (cselekménytér, nyomozás stb.) fűz egységes egésszé. A novellák hőse, Szindbád egy bagdadi élményekkel és emlékekkel felvértezett nyárligeti detektív, aki már első megbízása kapcsán bizonyítja a detektívpályára való rátermettségét, nem csoda, hogy felettese, Stalker főkapitány is elismeri bravúros problémamegoldó képességét: „Szindbád, a detektív nem rossz!”8 Ahogy Vincze Ildikó tanulmányában olvasható, eme állítás nemcsak a főhősre, de a novellafüzér egészére is alkalmazható reflexió.9 Az első fejezet (három testvér háza), amelyet Bazsányi Sándor csak „arányos ritmusos mesternovellaként”10 emleget recenziójában, – in medias res – „Bagdadban is olyanok a népek, mint Nyárligeten…”11 kezdődik, ezzel felhívva az olvasó figyelmét, hogy a – földrajzi, vallási, kulturális és nyelvi tekintetben is távol lévő – két helyszín szereplőinek problémái nem sokban térnek el egymástól. Csabai novellái (néhány kivételtől eltekintve) tulajdonképpen két idősík, a frissen diplomázott detektív által megtapasztalt nyárligeti események, valamint ezzel párhuzamosan az emlékezés folyamata által rekonstruált bagdadi gyermekkor mezsgyéjén játszódnak. A tizennégy éves koráig Közel-Keleten élő,12  egyes szám első személyben megszólaló narrátor nem kevés nosztalgiával gondol vissza gyermekkorára. A nyüzsgő bazárok forgatagához és a kulináris élvezetekhez köthető emlékek elbeszélése során az átélt múlt eseményei szembekerülnek a jelennel, a bagdadi emlék és a nyárligeti tapasztalat ütköztetéséből pedig rendre a jelen kerül ki vereséggel. A bagdadi utazás térközi-kultúraközi gondolkodásként való értelmezése az összevető szemlélet felerősítésével megtanítja Szindbádot hasonlatokban tájékozódni, ezzel kialakítva a kulturális fordítás eljárásmódját,13  amelyben a saját idegenszerűsége is kidomborodik: „Szindbád leült, hátradőlt, s az emberi lét legértelmesebb tevékenységét kezdte folytatni: élvezte, hogy van. És ím, lecsukódó szemmel észrevette – mert az embernek mindig be kell zárnia szemét, ha igazából meg akar látni valamit –, hogy hazaérkezett. Nem Nyárligeten van, hanem Bagdadban [….].”14 Csabai elbeszélője az utazásmetaforikát és a hasonlósági viszonylatot főként a gasztronómia tárgykörére terjeszti ki, amelyben a saját és az elsajátított kultúrát egy hasonlat elemeiként köti össze. Tehát a Szindbád-hagyomány nem csak explicit módon, az utazás-emlékezés metaforikus vonatkozásai és a figura szerepeltetése révén jelenik meg Csabai prózájában. A Krúdy-életműben oly jelentős gasztronómia tárgykör, a gasztronómia és az emlékezet összekapcsolása egyaránt az említett hagyománnyal hozza kapcsolatba prózáját.”
Kategóriák: Tőlünk | Címkék: Radics Rudolf
← Németh Ilonával Molnár Norbert beszélgetett a Pátria Rádió MoNoGram-sorozatában
Krekovič Beck Tímea Két nyár Istivel c. elbeszélése az Irodalmi Szemlében →
Ma kezdődik a 27. Budapesti Nemzetközi Könyvfesztivál, amelynek díszvendége Szlovákia a Bázis szervezésében!
Závada Pál köszöntője a könyvfesztivál szlovák díszvendégségéhez a Magyar Narancsban
Nyáry Krisztián beszélget Gál Katalinnal a könyvfesztiválról és a szlovák díszvendégségről a 24.hu oldalán
„Beleállok és visz a szöveg…” Vályi Horváth Erikával Németh Zoltán beszélget
Bolemant Lillával Németh Zoltán beszélgetett Jana Juráňová Életem a nagy költővel c. regényéről
Pillanatfelvételek Tóth Erzsébet Fanni bécsi, budapesti és komáromi fellépéseiről
„Beleállok és visz a szöveg…” Vályi Horváth Erikával Németh Zoltán beszélget
Bolemant Lillával Németh Zoltán beszélgetett Jana Juráňová Életem a nagy költővel c. regényéről
Deák Renátával Molnár Norbert beszélgetett a 27. Budapesti Nemzetközi Könyvfesztivál szlovák díszvendégségéről a Pátria Rádióban
Magyar Irodalmi és Művészeti Egyesület Szlovákiában