fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en la lt hu en hu en hu de hu kn hu de hu fr hu en hu da en nl en sv es hu ru hu da hu hu hu en hu pl hu en hu en hu en hy hu oc hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu de hu es hu nb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Ez a szócikk az 1922. évről szól. Az 1922-es számról szóló cikket lásd itt: 1922 (szám).
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1870-es évek – 1880-as évek – 1890-es évek – 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek
2.1 Államok vezetőinek listája 1922-ben
2.3 1922 a légi közlekedésben
2.4 1922 a vasúti közlekedésben
január 25. – A Szlovák Néppárt a nemzetgyűlésben beterjeszti első hivatalos tervezetét Szlovákia autonómiájának törvénybe iktatására.[1]
február 1. – Kazys Grinius litván miniszterelnök lemond tisztéről.[2]
február 2. – A Nagyatádi Szabó István vezette Országos Kisgazda- és Földműves Párt és a kormányon levő KNEP egyesülésével létrejön az Egységes Párt (EP), hivatalos nevén Keresztény-Keresztyén Földmíves-, Kisgazda- és Polgári Párt.
február 3–10. – Általános bányászsztrájk Csehszlovákiában a bérek csökkentése ellen.[1]
március 2. – Bethlen István rendeleti úton életbe lépteti az új választási törvényt, leszűkítve ezzel a választásra jogosultak körét.[3]
március 17. – Lengyelország barátsági szerződéseket köt Lettországgal, Észtországgal és Finnországgal a Szovjet-Oroszország elleni védelem érdekében.[4]
április 1. – Mindössze 34 évesen, Madeira szigetén, nem sokkal dél után, spanyolnáthában meghal IV. Károly magyar király. (Károly halála után a 9 és fél éves Habsburg Ottó lett a trónörökös, aki 18 éves korában a Habsburg-dinasztia fejévé is vált.)[5]
április 5. – IV. Károly magyar király temetése a funchali Miasszonyunk-templomban, az európai uralkodóházak és államok főbb képviselői nélkül, a helyiek és a közeli hozzátartozók szűk körében. (A szertartást a helyi püspök celebrálta.)[5]
április 12. – Magyarország és Finnország kapcsolatai diplomáciai szintre emelkednek.[6]
április 16. – A weimari köztársaság és az Oroszországi Szovjet Köztársaság külügyminiszterei aláírják a rapallói egyezményt a diplomáciai és kereskedelmi kapcsolatok felvételéről. Az egyezmény a szovjet állam (1922. december 30-tól Szovjetunió) első hivatalos elismerése volt.
április 23. – A Nagy Török Nemzetgyűlés megfosztja VI. Mehmed szultánt a trónjától.
április 28. – Centralista célzatú közigazgatási reform a Szerb–Horvát–Szlovén Királyságban, amely a kialakított 33 közigazgatási egységet közvetlenül Belgrádnak rendeli alá.[7]
május 1. – Megrendezik az első magyarországi passiójátékot Mikófalván. (1922 áldozócsütörtökétől szeptember 17-ig, huszonöt előadáson mintegy huszonötezer ember látta a Passiót.)
május 5. – A genfi konvenció döntése Felső-Szilézia ügyében, mely szerint Lengyelországnak 3 évig vámmentesen kell szenet szállítani Németországba.[4]
május 20. – Agrárreform a Szerb–Horvát–Szlovén Királyságban. (A nagybirtokokat 100–500 hektár felett – kárpótlás ellenében – felosztják.)[7]
június 1. – Megjelenik a csehszlovákiai magyar ellenzéki pártok Magyarországról is támogatott központi napilapja, a Prágai Magyar Hírlap.[1]
június 5. – Csehszlovákia és az Oroszországi Szovjet Köztársaságok Szövetsége ideiglenes szerződést ír alá a gazdasági kapcsolatokról.[1]
június 7. – Amerikai hadihajók tűz alá veszik Samsunt Észak-Törökországban (török függetlenségi háború).
június 24. – Meggyilkolják Walther Rathenau német külügyminisztert.[8]
július 24. – Újból fellángol a nyugat-magyarországi felkelés Burgenlandban a Rongyos Gárda vezetésével, amely sokkal inkább Horthy-ellenes álláspontot képvisel és Lajtabánság nem áll vissza.
július 25. – A mosonbánfalvi összecsapás a rongyosok és az osztrák rendőri alakulatok között.
július 31. – Csehszlovákiában befejezi működését az utolsó magyar főiskola, a kassai jogakadémia.[1]
augusztus 15. – Horthy Miklós kormányzó vitézzé avatja idősebbik fiát, Istvánt.[9]
augusztus 31. – A második csehszlovák–jugoszláv szövetségi szerződés.[7]
szeptember 18. – Magyarországot felveszik a Népszövetségbe.
szeptember 26. – Lengyelországban törvényt hoznak a legnagyobb hazai nemzetiség, az ukránok érdekében.[4]
október 7. – Csehszlovákiában Antonín Švehla vezetésével új kormány alakul.[1]
október 11. – A kemalista török vezetés és az antant Mudanjában fegyverszünetet köt.[10]
november 1. – Törökországban eltörlik a szultanátust.
november 5. – A nemzetgyűlési választások lengyelországban. (A jobboldali pártok választási blokkja, a Nemzeti Egység Keresztény Szövetsége (Chjena) a szavazatok 28,8%-ával 169 mandátumot szerez, ugyanakkor a Piast Párt 12,9%-kal 70 mandátumot, a nemzeti kisebbségek blokkja 15,1%-kal 66 mandátumot, a Lengyel Néppárt Felszabadítás Frakciója 10,9%-kal 49 mandátumot, a Lengyel Szocialista Párt 10,11%-kal 41 mandátumot, a Nemzeti Munkáspárt 5,3%-kal 18 mandátumot, míg a kommunisták csak 2 mandátumra tesznek szert a szavazatok 1,43%-ával.)[4]
november 15. – A Távol-keleti Köztársaság felvételét kéri a szovjet köztársaságok közé.
november 17. – VI. Mehmed száműzetésbe távozik Olaszországba.
november 18. – Csehszlovákiában megalakul a Národní hnuti (Nemzeti mozgalom) nevű cseh fasiszta szervezet.[1]
november 19. – A szultanátus hívei II. Abdul-Medzsidet kiáltják ki szultánnak.
november 19. – Megalakul a Magyar Légiforgalmi Rt.[11]
december 9. – Lengyelországban a köztársasági elnöknek jelölt Józef Piłsudski visszalép.[4]
december 16. – Lengyelországban a Nemzeti Demokrata Párt tagja, Eligiusz Niemiadowski halálos merényletet követ el az újonnan megválasztott köztársasági elnök, Gabriel Narutowicz ellen. (Az új lengyel kormány megalakításával Władysław Sikorski tábornokot bízzák meg.)[4]
december 20. – Lengyelországban az új köztársasági elnöknek Stanisław Wojciechowskit, a centrum jelöltjét választják meg.[4]
december 30. – Vlagyimir Iljics Lenin ünnepélyesen bejelenti a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének, a Szovjetuniónak a megalakulását.
az év folyamán –
Kolozsváron megnyílik a repülőtér.
Megnyitja kapuit a Józef Piłsudski lengyel marsall által rendelettel újraalapított Kremenyeci Líceum.
Francesc Macià megalapítja a Katalán Állam nevű independentista katalán pártot.[12]
az év közepe – Nemzetgyűlési választások Magyarországon.[13]
december – A Kelet-Galíciában kitört ukrán felkelést a lengyel csapatok leverik.[4]
Államok vezetőinek listája 1922-benSzerkesztés
szeptember 13. – Megmérik a levegő eddigi legmagasabb hőmérsékletét Líbiában (58 °C).
november 26. – Howard Carter és George Carnarvon megkezdi Tutanhamon egyiptomi fáraó sírjának feltárását.
1922 a légi közlekedésbenSzerkesztés
1922 a vasúti közlekedésbenSzerkesztés
május 21. – megjelenik a moszkvai moziban Dziga Vertov első Kino-pravdá-ja, a havi híradó. Az egész Szovjetuniót járják az operatőrök, hogy dokumentálják a szocializmus építését.
A magyar filmes emigrációs hullámnak köszönhetően Bécsben 38 filmművész dolgozik, míg budapesti filmgyárak külföldieket szerződtetnek.
A legtöbb budapesti mozi amerikai tulajdonba kerül. Az I. világháború alatt betiltott amerikai, francia és olasz filmek elöntik a pesti vásznakat.
Foolish Wives (Szeszélyes asszonyok) – rendező és főszereplő Erich von Stroheim
Nosferatu – rendező F.W. Murnau és főszereplő Max Schreck
Oliver Twist – főszereplő Jackie Coogan
Robin Hood – rendező Allan Dwan és főszereplő Douglas Fairbanks
Balogh Béla – Beszéljen a papájával, Mozibolond
Deésy Alfréd – Székelyvér, Petőfi, Őfensége inkognitóban, Ludas Matyi
Bolváry Géza – Meseország
József Attila: Szépség koldusa
Kodolányi János: Sötétség (első megjelent novellája)
Erdélyi József: Ibolyalevél (első verseskötete)
március – 1. hegedű-zongora szonáta (Bartók) bemutatója Arányi Jelly és Bartók Béla közreműködésével.
Ez év őszén írja meg Bartók Béla a II. hegedű-zongora szonátáját.
Budapesti Filharmóniai Társaság Zenekara bemutatja a Bartók művét a Négy zenekari darabot, Dohnányi Ernő vezényletével
Az MTK nyeri az NB 1-et. Ez a klub kilencedik bajnoki címe.
január 1. – Farkas Antal magyar színművész († 2010)
január 2. – Vertel József grafikusművész, bélyegképtervező († 1993)
január 3. – Keresztesi Béla erdőmérnök, az MTA tagja († 2001)
január 3. – Nemes Nagy Ágnes költő, műfordító († 1991)
január 11. – Telegdi Bálint Wolf-díjas kísérleti részecskefizikus, az MTA tiszteleti tagja († 2006)
január 16. – Csorba István színész († 1981)
január 17. – Bakos Ferenc nyelvész († 1996)
január 17. – Betty White amerikai színésznő († 2021)
január 21. – Telly Savalas amerikai színész. Neve mindörökre összeforrott az általa alakított Kojakkal († 1994)
február 2. – Faragó József néprajzkutató († 2004)
február 5. – Szepesi György magyar rádiós sportkommentátor, újságíró, sportvezető († 2018)
február 10. – Göncz Árpád író, műfordító, jogász, köztársasági elnök († 2015)
február 15. – Jožef Smej maribori püspök († 2020)
március 1. – Jichák Rabin Nobel-díjas izraeli politikus, miniszterelnök († 1995)
március 3. – Hidegkuti Nándor világhírű magyar labdarúgó, az Aranycsapat kiemelkedő csatára († 2002)
március 7. – Csányi György olimpiai bronzérmes, Európa-bajnok atléta († 1978)
március 12. – Jack Kerouac amerikai író († 1969)
március 18. – Pécsi Sándor kétszeres Kossuth-díjas magyar színművész († 1972)
március 19. – Polinszky Károly vegyészmérnök, az MTA tagja, 1974–1980-ban Magyarország oktatásügyi minisztere († 1998)
március 23. – Ugo Tognazzi olasz színész és rendező († 1990)
április 3. – Doris Day amerikai énekesnő, színésznő († 2019)
április 19. – Erich Hartmann német katonatiszt, minden idők legeredményesebb (352 légi győzelem) vadászpilótája († 1993)
április 21. – Holl Béla piarista szerzetes, irodalomtörténész († 1997)
április 22. – Petőházi Gábor magyar agrármérnök, politikus († 1978)
május 21. – Fehér Klára író, újságíró († 1996)
május 27. – Christopher Lee angol színész († 2015)
június 2. – Kiss Lajos nyelvész, szlavista, a magyar helynév-etimológiai kutatások úttörő alakja, az MTA tagja († 2003)
június 3. – Alain Resnais francia filmrendező († 2014)
június 10. – Judy Garland amerikai színésznő, énekesnő († 1969)
június 14. – Kevin Roche ír származású amerikai Pritzker-díjas építész († 2019)
június 19. – Aage Niels Bohr Nobel-díjas dán magfizikus, a Nobel-díjas Niels Bohr fizikus fia († 2009)
július 10. – Jake LaMotta, amerikai profi ökölvívó († 2017)
július 15. – Leon Max Lederman Nobel-díjas fizikus († 2018)
július 30. – Pálinkás-Pallavicini Antal honvéd őrnagy, az 1956-os forradalom kivégzett mártírja († 1957)
augusztus 2. – Agárdy Gábor a Nemzet Színésze címmel kitüntetett, Kossuth-díjas és kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színművész († 2006)
augusztus 8. – Reich Károly Kossuth- és Munkácsy Mihály-díjas grafikus († 1988)
augusztus 15. – Tilli Endre olimpiai bronzérmes, világbajnok tőrvívó († 1958)
augusztus 18. – Alain Robbe-Grillet francia regény-, esszé- és filmíró, a becsületrend lovagja († 2008)
augusztus 22. – Miloš Kopecký cseh színész († 1996)
szeptember 1. – Vittorio Gassman Oscar-díjas olasz színész († 2000)
szeptember 8. – Tomanek Nándor Jászai Mari-díjas magyar színművész († 1988)
szeptember 16. – Guy Hamilton brit rendező († 2016)
szeptember 19.– Majtényi Erik romániai magyar költő, író, szerkesztő, műfordító († 1982)
szeptember 27. – Arthur Penn amerikai rendező († 2010)
október 1. – Jang Csen-ning kínai-amerikai fizikus, aki a statisztikus fizika és a szimmetriaelvek területén dolgozott
október 7. – Polcz Alaine író, pszichológus († 2007)
október 7. – Wagner Nándor szobrász, festő († 1997)
október 13. – Rózsa György könyvtáros, a Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára és az ENSZ genfi könyvtára főigazgatója († 2005)
október 13. – Schweitzer József országos főrabbi († 2015)
október 23. – Bálint Ágnes író, szerkesztő, dramaturg († 2008)
október 27. – Michel Galabru, francia születésű színész († 2016)
október 31. – Barbara Bel Geddes amerikai Golden Globe- és Emmy-díjas színésznő († 2005)
november 5. – Vándor Kálmán magyar újságíró, dalszövegíró († 2016)
november 11. – Kurt Vonnegut amerikai író († 2007)
november 14. – Butrosz Butrosz-Gáli egyiptomi politikus, az ENSZ főtitkára († 2016)
november 15. – Igor Jakovlevics Sztyecskin szovjet fegyvertervező († 2001)
november 16. – José Saramago portugál író († 2010)
november 16. – Salvatore Giuliano szicíliai bandita és szeparatista († 1950)
november 22. – Eugene Stoner amerikai mérnök, fegyvergyáros, az M-16 gépkarabély alkotója († 1997)
december 10. – Kaszás Ferenc vezérőrnagy, honvédelmi miniszterhelyettes († 1974)
december 14. – Németh Amadé karmester, zeneszerző († 2001)
december 15. – Horvai István kétszeres Kossuth-díjas rendező († 2004)
december 20. – Randolph L. Braham holokausztkutató, politológus, történész († 2018)
december 22. - Dévay Camilla magyar színésznő († 1998)
december 22. – Sebastian Kräuter nyugalmazott temesvári püspök († 2008)
december 28. – Stan Lee amerikai író, szerkesztő, a Marvel Comics egykori elnöke († 2018)
január 1. – Kühár István magyarországi szlovén katolikus pap, a Szlovenszka krajina-program egyik kidolgozója, Kühár János testvére (* 1887)
január 5. – Ernest Shackleton brit felfedező, Antarktisz-kutató (* 1874)
január 22. – XV. Benedek pápa (* 1854)
február 18. – Berzeviczy Béla magyar huszártiszt, I. világháborús honvéd vezérőrnagy (* 1870)
február 21. – Chernel István magyar ornitológus (* 1865)
március 20. – Szilády Áron nyelvész, irodalomtörténész, akadémikus (* 1837)
március 24. – Széchenyi Ödön török altábornagy, a török tűzoltóság megteremtője, Széchenyi István fia (* 1839)
április 1. – I. Károly osztrák császár, IV. Károly néven magyar és|cseh király (* 1887)
április 8. – Erich von Falkenhayn német tábornok és katonapolitikus az első világháború idején, 1914–16 között a császári német hadsereg főparancsnoka (* 1861)
augusztus 1. – Bánki Donát gépészmérnök, feltaláló, egyetemi tanár (* 1859)
augusztus 2. – Alexander Graham Bell skót feltaláló (telefon) (* 1847)
augusztus 4. – Enver pasa oszmán katonatiszt, az ifjútörökök vezetője, az első Balkán-háború és az első világháború alatt a birodalom irányító egyénisége (* 1881)
augusztus 7. – Kolosváry Sándor jogász, egyetemi tanár (* 1840)
szeptember 1. – Pecz Samu építész (* 1854)
szeptember 6. – Mihalik Kálmán, a Székely himnusz zeneszerzője (* 1896)
szeptember 27. – Apáthy István zoológus (* 1863)
október 30. – Gárdonyi Géza író (* 1863)
november 18. – Marcel Proust francia író (* 1871)
december 28. – Kertész Kálmán zoológus, entomológus, az MTA tagja (* 1867)
A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
Niels Henrik David Bohr
Archibald Hill, Otto Fritz Meyerhof
↑ a b c d e f g Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 134. o.
↑ Nádori Attila et al.: Britannica Hungarica Nagylexikon. 10. köt., GÉP-GYÓ, Kossuth Kiadó, Budapest, 2012, ISBN 978-963-09-6804-1, 307. oldal
↑ Romsics Ignác: Nyíltan vagy titkosan? A Horthy-rendszer választójoga (magyar nyelven). rubicon.hu. (Hozzáférés: 2019. augusztus 3.)
↑ a b c d e f g h Baló–Lipovecz Lengyelország, 181. o.
↑ a b Dékány Szilveszter: A spanyolnátha árnyékában. IV. Károly király utolsó hónapjai Madeirán. In.: Rubicon. XXXI. évf., 348. (2020/5.) sz., 97-98. oldal, ISSN 0865-6347
↑ Finnország és Magyarország. Finnország budapesti nagykövetsége (2019) (Hozzáférés: 2019. júl. 27.)
↑ a b c Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 164. o.
↑ Bödők Gergely: For radalmak és ellenforradalmak. Politikai erőszak az első világháború után.. In.: Rubicon. XXV. évf., 278. (2015/1.) sz., 76-77. oldal, ISSN 0865-6347
↑ (2012) „Horthy Miklós életpályájának krónikája” 5-6. szám, Kiadó: História folyóirat.
↑ Pergel Antal: A török függetlenségi háború. In.: Rubicon. 2010/9. sz., 60. p.
↑ Képes magyar repüléstörténet...http://tortenelem.com/kepes-magyar-repulestortenet-1910-tol-a-masodik-vilaghaboruig/11/ Hozzáférés: 2020.04.18
↑ Lénárt T. András: Katalónia a 20. században. In.: Rubicon. XXVIII. évf., 313. (2017/11.) sz., 58. oldal, ISSN 0865-6347
↑ Lőrincz László: Fügefalevél. In.: HVG. XLI. évfolyam, 2019/29. (2088.) szám, 36. oldal, ISSN 1217-9647
↑ Baló–Lipovecz: Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1922 témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1922&oldid=25250595”
Utoljára szerkesztve 2022. szeptember 9., 16:59-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 9., 16:59
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.