fr en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hbs_lat hu ca hu es hu hu hu hu hu zh hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en fr en fr en en fr fr nl fr de fr da fr fr fr fr fr fr fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu en hu en hu pt hu en en hu hu en en de en en hbs_lat hbs_lat sl ur en sl eo sl cs en hbs_lat en hbs_lat en hu en hu pt sl en sl hbs_lat hbs_lat sl sl pt it hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat cs hbs_lat sl hu sv en it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat nb pl hbs_lat es cs eo id id hbs_lat it it sl hbs_lat id ceb pl hbs_lat hbs_lat en en cs hbs_lat fr sl hbs_lat hbs_lat vo hbs_lat en sl da it hbs_lat en nb pl pl sl en it en en sl pl en en en id hbs_lat hbs_lat pl pt pl it hbs_lat sl hbs_lat sl hbs_lat en ca en en en cs hbs_lat en sl pl pl en sk hbs_lat en hbs_lat cs pl pl hbs_lat en hbs_lat en hbs_lat en sl hbs_lat eo hbs_lat en nl lt pl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en en ur hbs_lat hbs_lat en sl eo cs et fi hbs_lat cs hbs_lat sl hbs_lat fi fr en hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs en sl pl en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat fr en hbs_lat pl hbs_lat it en sl sl hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat en lt fr hbs_lat pt sv en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en en hbs_lat hbs_lat hu hbs_lat pt pl hbs_lat hbs_lat hbs_lat en sl en cs hbs_lat hbs_lat en en en hbs_lat en eo en en sl en sl hbs_lat it en en en hbs_lat en en sl es hbs_lat pt lt hu cs hbs_lat hu hbs_lat en cs sv hbs_lat pt en ur hbs_lat en en hbs_lat hbs_lat it it hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat fi sl sl ht hbs_lat sl hu en hbs_lat ms sl sl en en cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat eo hbs_lat fi sv hbs_lat cs sl sl en hbs_lat en hbs_lat en en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hu en hbs_lat en hbs_lat az hbs_lat en sl hbs_lat pl hbs_lat pl sl en ceb en pt en en hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat cs de fr en sv hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en pt sl hbs_lat hbs_lat sv hbs_lat en it en hbs_lat tr en hbs_lat en sk lv en ur hbs_lat sv de hbs_lat en hbs_lat hbs_lat ceb de sl hbs_lat sl sl fr en fi en sl sl pl fi hbs_lat eo en hbs_lat en pl hbs_lat sl cs pl en hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat en en sv hbs_lat hbs_lat hbs_lat fr fr en cs id hbs_lat sl hbs_lat hbs_lat it hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en pl sl en sl hbs_lat en hbs_lat en en hbs_lat sl en hbs_lat hbs_lat sl sl hbs_lat pl cs hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat cs sl hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat nl hbs_lat hbs_lat cs hbs_lat en hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat de hbs_lat en hbs_lat it hbs_lat hbs_lat en hbs_lat hbs_lat id hbs_lat hbs_lat en en ur sl en sl hbs_lat hbs_lat pl hbs_lat en en sl en hbs_lat fr hbs_lat en fr hbs_lat en en hbs_lat it hbs_lat nl hbs_lat cs hbs_lat en hbs_lat en sl en en hbs_lat hbs_lat sk hbs_lat hbs_lat pl sl sl it pl pl hbs_lat sl hbs_lat ms ru hbs_lat cs hbs_lat sl eo en en en en cs hbs_lat fr hbs_lat sl en en cs hbs_lat it hbs_lat hbs_lat pl en cs en hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en sl hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat en de hbs_lat sl hbs_lat sk sl sv hbs_lat en cs en pl en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat pl hbs_lat hbs_lat hbs_lat en en hbs_lat hbs_lat en en en id eo hbs_lat hbs_lat nb hbs_lat hbs_lat hbs_lat it hbs_lat hbs_lat sl hbs_lat id hbs_lat tr en en hbs_lat hbs_lat hbs_lat en hbs_lat en cs nb en hbs_lat en ms hbs_lat hbs_lat sk fr hbs_lat en hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat hbs_lat fi en en id hbs_lat sl cs hbs_lat en en sl hbs_lat hu sk hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hbs_lat ca hbs_lat de es fa fr hbs_lat it nl pl ro hbs_lat sk sl hbs_lat sv fy fr pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. április 15.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk a Károlyváros megyében fekvő településről szól. Hasonló címmel lásd még: Bosiljevo (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Bosiljevo témájú médiaállományokat.
Bosiljevo falu és község Horvátországban, Károlyváros megyében. Közigazgatásilag Beč, Bitorajci, Bosanci, Dani, Dugače, Fratrovci, Fučkovac, Glavica, Grabrk, Hrsina, Jančani, Johi, Kasuni, Korenić Brdo, Kraljevo Selo, Krč Bosiljevski, Laslavići, Lipovšćaki, Lisičina Gorica, Malik, Mateše, Milani, Novo Selo Bosiljevsko, Orišje, Otok na Dobri, Podrebar, Podumol, Potok Bosiljevski, Pribanjci, Rendulići, Resnik Bosiljevski, Sela Bosiljevska, Skoblić Brdo, Soline, Spahići, Strgari, Špehari, Umol, Varoš Bosiljevski, Vodena Draga, Vrhova Gorica és Žubrinci települések tartoznak hozzá.
Károlyvárostól 22 km-re délnyugatra, az A1-es autópálya mellett fekszik.
A régészeti leletek tanúsága szerint Bosiljevo vidéke már ősidők óta lakott. Az ókorban római település állt itt, ezt bizonyítja a szomszédságában talált temető, melynek néhány köve a vár udvarán látható. A településnek és Szent Mór tiszteletére szentelt templomának első írásos említése Ivan goricai főesperesnek a zágrábi káptalan helyzetéről 1334-ben írott jelentésében történt. Birtokosa a 15. században a Bosiljevo nembeli Bartol (Bertalan) comes volt, majd még ebben a században a Frangepánok tržaci ágának birtoka lett. 1461-ben már az ő kezükön említik. Valószínűleg ebben az időben épült a vár magja a négyszögletes alaprajzú lakótorony, amely szerepel ma is a település címerében. Később épült az a kerek torony, amelyben a Szent Anna-várkápolna helyezkedik el. A Frangepánok akiknek birtokai a török által veszélyeztetett területen voltak a török elleni harcok élén álltak. 1543-ban, amikor a török Bosiljevo, Ribnik és Novigrad környékét fosztogatta a Frangepán Farkas vezette horvát sereg Gackánál utolérte, és szétverte őket. 1582 novemberében a török egészen Vinicáig perzselte fel a vidéket, amikor a Frangepánok csatára kényszerítették, majd még ugyanez év decemberben Bosiljevóig hatolt, amikor a károlyvárosi katonasággal vívtak véres csatát, melyben sok horvát is elesett. A következő évben a török újra elözönlötte Bosiljevo vidékét és Pribanjci falut felégette. A támadások hatására a Bosiljevo környéki falvak elnéptelenedtek, a lakosság nyugat felé, a Kulpa túloldalára menekült. Helyükre délről és keletről jöttek menekültek. 1645-ben a török ismét felégette a Bosiljevo környéki falvakat. 1671-ben Frangepán Ferenc Kristófot és Zrínyi Pétert felségárulás miatt Bécsújhelyen lefejezték, birtokaikat pedig elkobozták. Bosiljevo várát egy Károlyvárosból jött császári csapat teljesen kifosztotta, szinte mindent elvittek ami mozdítható volt. A kamara ezután Bosiljevo birtokát Erdődy III. Miklós horvát bánnak adta, majd házasság révén az Auspergereké lett. Ausperger gróf örökösei előbb Vojkovics Ignácnak adták át, majd miután visszakerült hozzájuk 1826-ban Laval Nugent császári tábornagynak adták el. A gróf nagy költséggel nyomban hozzálátott a középkori kinézetű vár modernizálásához, és sok értékes műtárggyal rendezte be. A vár a gróf legkedveltebb tartózkodási helye volt, itt is halt meg, 1862-ben. Bosiljevo a horvát nemzeti megújhodás és kulturális élet egyik központja lett. Nugent hívására az európai művészeti élet több kiválósága is megfordult itt. 1911-ben a vár Coszulich fiumei nagykereskedő tulajdona lett, aki teljes átépítésébe kezdett. A munkák során a kényelmi szempontok kerültek előtérbe, és a vár minden eredeti részlete megsemmisült. 1948-ban a Coszulich családtól, Marko Ukić és Ante Vlahov vásárolta meg, de a kommunista hatóságok rövidesen államosították. Ezután előbb idősek otthona, majd étterem és szálloda működött benne. A honvédő háború idején hadikórházzá alakították át.
2011-ben a falunak 63, a községnek összesen 1289 lakosa volt.
Bosiljevo várkastélya[4] a falutól délnyugatra emelkedő sziklás magaslat oldalában található. A falutól és templomától egy szűk völgy választja el. Magát a várat egy olyan kősziklára építettek, melynek az északkeleti oldala meredeken zuhan az alatta fekvő síkságon csordogáló kis patakhoz. A Frangepánok középkori várából mára szinte semmi sem maradt, mert a 19. század első felében és a 20. század elején kényelmi szempontok alapján alapjaitól átépítették. A várnak háromszögletes udvara van, melyet délen és nyugaton magas védőfalak határolnak. A keleti oldalon, ahol a régi várkapu elhelyezkedett a falak sokkal alacsonyabbak. Ma a várba a déli oldalról átvezető kapun lehetne bejutni, ha nem lenne lezárva, ugyanis nem látogatható. A vár magja, egyben legrégibb része a négyszögletes lakótorony, mely bár átalakítva a középkori várból maradt meg. Itt volt a börtön és az őrség szálláshelye. Tőle jobbra áll a háromszintes várpalota, melyet nagyrészt Nugent gróf idejében építettek. Balra egy loggiával ellátott kétszintes épület áll, melynek első emeletéről egy oszlopcsarnok tetején kialakított teraszra lehet kijutni. A sziklára támaszkodó keleti oldalon kevés régi részlet maradt fenn. Itt található a kápolnatorony, melyben a Szent Anna tiszteletére szentelt várkápolna került kialakításra. A tornyot később egy terasszal és egy melléképülettel bővítették. Ebben a részben helyezkedhetett el a régi forrásokban említett domonkos rendi kolostor. A várpalota és a kápolnatorony közötti épületeket időközben lebontották. A megmaradt épületek is siralmas állapotban vannak, sok helyen a helyiségek mennyezete is beszakadt. A régi berendezésnek nyoma sincs.
A kastély közvetlen közelében található húszholdas parkot 1974-ben védetté nyilvánították. Több száz éves famatuzsálemek is állnak még itt. A várkastély alatt egy patak forrása található, de valaha itt egy hatalmas tó is volt, amely mára elmocsarasodott.
Szent Mór tiszteletére szentelt plébániatemploma[5] középkori eredetű, a 14. században már állt. Mai formájában 1903-ban épült. Egyhajós, latin kereszt alaprajzú templom két oldalsó sokszög záródású kápolnával, ötoldalú szentéllyel, a szentély melletti sekrestyével és a homlokzat síkjában emelkedő harangtoronnyal. A templom a vár alatti völgyben, egy temetőben található. A hajótér nyitott fatetővel rendelkezik, a profilozott konzolokon fekvő festett gerendákkal. A homlokzatokat a historizmus időszakára jellemző építészeti elemekkel alakították ki. A templom neo stílusú leltárral van felszerelve, köztük az 1908-ból származó főoltár Juraj Posilović érsek ajándéka.
A közeli Gradišćén 1531-ben Frangepán Farkas domonkos kolostort alapított. Ma itt egy 1756 körül barokk stílusban épített Szűz Mária-kápolna áll. Gótikus Madonna-szobra 1470 körül készült.
Itt született 1643. március 4-én Frangepán Ferenc Kristóf (Fran Krsto Frankopan) költő és hadvezér, a Wesselényi-összeesküvés egyik vezetője, Zrínyi Péter sógora. A család utolsó férfi tagja.
↑ Horvát Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2012. október 17.)
↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857-2001
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-296.
↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-3089.
Bosiljevo község hivatalos oldala
Bosiljevo várkastélya – magyarul[halott link]
A megye turisztikai egyesületének honlapja
Donje Mrzlo Polje Mrežničko
Gornje Mrzlo Polje Mrežničko
Donji Oštri Vrh Ozaljski
Gornji Oštri Vrh Ozaljski
Gornji Goli Vrh Lipnički
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Bosiljevo&oldid=24852395”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 októberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 15., 13:12
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.