hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu ga hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en pl hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Káin (Ádám fia) – Wikipédia
Ez a szócikk a bibliai személyről szól. Hasonló címmel lásd még: Káin (egyértelműsítő lap).
Káin (Kain) az Ószövetség és a Korán szerint Ádám és Éva első fia, aki földművelő volt. Nevének jelentése héberül talán kovács. Testvére, a pásztor Ábel volt, akit irigységből megölt, mivel Isten előtt kedvesebb volt a pásztorkodással foglalkozó Ábel áldozata.[2] A későbbi zsidó bibliamagyarázat Ábel erényességével szemben Káin gonoszságát hangsúlyozta. Ezzel egybecseng az Újszövetségi megítélése is. Például János első levele szerint Káin "a gonosztól való volt", aki megölte testvérét, mert az ő tettei gonoszak voltak, a testvére tettei ellenben igazak. (1Jn 3,12).[3] Büntetésül Nod (menekülő) földjén volt kénytelen letelepedni, azaz nomád módra kellett a pusztában vándorolnia (Ter 4,12: hontalan és bujdosó leszel). A zsidó történetíró Iosephus Flavius azt írta, hogy "A régi hagyomány szerint Ádámnak 33 fia és 23 leánya született". Káin fia Hénoch. Káin "várost épített, és azt fiáról Hénochnak nevezte." (Ter 4,17-18)[4] A Biblia Káint a keniták ősatyjaként is említi (Szám 24,21).[5] A keniták Palesztina legdélibb részén legeltették nyájaikat, és föltehetően az amalekiták kötelékébe tartoztak. Saul idejében valószínűleg különváltak az amalekitáktól és Júda törzséhez csatlakoztak.[6]
Henri Vidal alkotása a Tuileriáknál
i. e. 3200 (699-700 évesen)[1]
a történelem első gyilkosa, aki megölte testvéröccsét, Ábelt
A Wikimédia Commons tartalmaz Káin témájú médiaállományokat.
Káin megöli Ábelt, Bertram von Minden oltárképe, 1375-1383
Bory Jenő szoborterve Káinról, a székesfehérvári Bory-várban
Káin és Ábel történetének másik történelmi alapja, hogy az ókorban a pásztorkodó népek alá voltak vetve a földművelőknek. Ennek ellenére Isten Ábelre tekintett, mert ő nem társadalmi hovatartozás alapján ítél, ez pedig tovább bőszítette testvére ellen Káint, aki nyilván több jogot követelt magának, noha tettei és lelke nem feleltek meg az Isten által támasztott erkölcsi követelményeknek. Jól példázza Káin meghasonlottságát, hogy önmagát többre tartva sértettségében tulajdon testvére vérét ontotta ki. Mindezzel viszont a vendetta (vérbosszú) intézményét is megalapozta, amit utódai szintén követtek.
↑ Biblia - Szent János I. levele 3. fejezet (Szent István Társulat)
↑ Biblia - Teremtés könyve 4. fejezet (Szent István Társulat)
↑ Biblia - Számok könyve 24. fejezet (Szent István Társulat)
↑ Magyar katolikus lexikon (keniták)
A Wikimédia Commons tartalmaz Káin és Ábel témájú médiaállományokat.
Magyar katolikus lexikon (Kain)
Magyar katolikus lexikon (keniták)
Ez a zsidósággal kapcsolatos lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Zsidóságportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Káin_(Ádám_fia)&oldid=24551013”
Utoljára szerkesztve 2022. január 6., 09:52-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. január 6., 09:52
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.