hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb de hu hu zh hu sk hu hbs_lat hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu oc hu oc hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu en hu en cs de hu hbs_lat hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca mhr hbs_lat de eo es eu fr it ms nl pl pt ro hbs_lat sk hbs_lat oc fy pl fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 27.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Gácsfalvi Szent György templom a fa haranglábbal
A Wikimédia Commons tartalmaz Gácsfalu témájú médiaállományokat.
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info
Gácsfalu (szlovákul: Stará Halič) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Losonci járásban.
Losonctól 8 km-re északnyugatra, a Tugári-patak partján fekszik.
A település a 13. században keletkezett a gácsi uradalom területén. 1350-ben "Gaach" alakban említik először. Ekkor építtette birtokosa, Losonczi Tamás a máig fennálló gótikus templomot. A 15. század közepétől a szomszédos Gács várának szolgálófaluja volt, sorsa szorosan összefonódott a váréval. A husziták foglalták el, de 1467-ben Hunyadi Mátyás visszaszerezte és újra a Losonczi családé lett. 1552-ben Temesvár török ostromakor elesett a család utolsó férfi tagja, Losoczi István. Tekintélyes birtokait lánya, Anna örökölte, aki Forgách Zsigmondhoz ment nőül. Ettől kezdve a Forgách család birtoka. A 17. század végén Thököly kurucai szállták meg, majd a Rákóczi-szabadságharc alatt a császári csapatok dúlták fel. 1763-ban vásártartási jogot kapott. 1828-ban 82 házában 547 lakos élt, akik mezőgazdasággal, fuvarozással, halászattal foglalkoztak.
Vályi András szerint "GÁCSFALVA. Elegyes falu Nógrád Vármegyében, földes Ura Gróf Forgách Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Gáts Városa mellett, ’s töle Tugár vize által választatik, mély tavakat is formál, lakosai fával kereskednek, határja gazdag, réttye, legelője, fája elég, eladásra is meglehetős módgya van, első Osztálybéli."[2]
Fényes Elek szerint "Gácsfalva, (Sztara-Halics), tót falu, Nógrád vmegyében, a gácsi vár tövében, kies völgytorkolatban, legszebb rétek közepette. Határa 3300 hold, mellyből urbéri belsőség 27, szántó 720, rét 180, urasági beltelek 55, szántó 610, rét 88, erdő 1620 hold. Földje agyagos, vadvizes; lakosai nagyobb részt fuvarozással és szarvasmarha-tenyésztéssel foglalkoznak. Lakja 703 kath. A helységen keresztülfolyik a Tugár pataka, melly Gácson a gyári munkákra használtatván, Losonczon alul az Ipolyba szakad. Van itt egy igen régi rom. kath. templom, mellette egy nagy, egészen fából minden vas nélkül készült harangláb. Birják gr. Forgách Antal és Forgách János örökösei."[3]
A trianoni békeszerződésig területe Nógrád vármegye Gácsi járásához tartozott.
1910-ben 722, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 684 lakosából 636 szlovák volt.
2011-ben 656 lakosából 570 szlovák.
Szent György tiszteletére szentelt 14. századi gótikus temploma, mellette egy 1673-ban épült reneszánsz, fa harangtoronnyal.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
A Losonci járás települései
Ábelfalva (Ábelová) ·  Béna (Belina) ·  Bolgárom (Bulhary) ·  Bolyk (Boľkovce) ·  Bozita (Buzitka) ·  Budaszállás (Budiná) ·  Csákányháza (Čakanovce) ·  Csomatelke (Čamovce) ·  Dabar (Dobroč) ·  Divény (Divín) ·  Fülek (Fiľakovo) ·  Fülekkovácsi (Fiľakovské Kováče) ·  Fülekpilis (Pleš) ·  Fülekpüspöki (Biskupice) ·  Füleksávoly (Šávoľ) ·  Fűrész (Píla) ·  Gács (Halič) ·  Gácsfalu (Stará Halič) ·  Gácslápos (Lupoč) ·  Gácsliget (Lehôtka) ·  Gácsprága (Praha) ·  Gergelyfalva (Gregorova Vieska) ·  Gömörsid (Šíd) ·  Ipolygalsa (Holiša) ·  Ipolynyitra (Nitra nad Ipľom) ·  Jelsőc (Jelšovec) ·  Kalonda (Kalonda) ·  Kétkeresztúr (Nové Hony) ·  Kotmány (Kotmanová) ·  Lentő (Lentvora) ·  Losonctamási (Tomášovce) ·  Lónyabánya (Lovinobaňa) ·  Maskófalva (Mašková) ·  Miksi (Mikušovce) ·  Mucsény (Mučín) ·  Nagydaróc (Veľké Dravce) ·  Nagylibercse (Ľuboreč) ·  Panyidaróc (Panické Dravce) ·  Parlagos (Polichno) ·  Patakalja (Podrečany) ·  Perse (Prša) ·  Pinc (Pinciná) ·  Ragyolc (Radzovce) ·  Rapp (Rapovce) ·  Rátkapuszta (Ratka) ·  Romhánypuszta (Lipovany) ·  Rózsaszállás (Ružiná) ·  Sátorosbánya (Šiatorská Bukovinka) ·  Sőreg (Šurice) ·  Terbeléd (Trebeľovce) · Tósár (Točnica) ·  Tőrincs (Trenč) ·  Tugár (Tuhár) ·  Vámosfalva (Mýtna) ·  Videfalva (Vidiná) ·  Vilke (Veľká nad Ipľom)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gácsfalu&oldid=25314293”
A Losonci járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 27., 21:37
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.