hu sk hu hu hu hu hu sk hu hu es hu hu hu ca hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en da ar az ru sv bg hbs_lat de es eu fi lt hbs_lat hy id ja ka lt ta pl pt ru ru hbs_lat en sk hbs_lat tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. február 25.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Morvák aránya Morvaország-Sziléziában a 2011-es csehországi népszámláláskor
cseh (úgynevezett írott cseh) és morva nyelv
A Wikimédia Commons tartalmaz Morvák témájú médiaállományokat.
A morvák (régi magyar nevükön marótok) szláv népcsoport. Csehországban jól behatárolhatóan körülbelül 22 300 km² területen alkotnak többséget. A 2001-es népszámláláskor még csak 380 474 fő vallotta magát hivatalosan morvának, 2011-ben viszont már 522 474 személyt regisztráltak. A kulturális kötöttséget is figyelembe véve egymillió fő körül lehet számuk, fő városuk Brno. A morva nyelvet tartják a cseh nyelv egyik nyelvjárásának is, illetve külön nyelvnek is.
Nyelvüket a csehek (néha a morvák egy része is) és nyelvészek a cseh egyik nyelvjárásának sorolják be, ezzel szemben más morvák és szakértők szerint a morva nyelv igenis létezik. Természetesen a morva külön nyelvvé való nyilvánítását csak a politika dönthetné el, viszont történeti dokumentumokból is látható, hogy megkülönböztették a morvákat a csehektől, illetve külön morva nyelvről is beszéltek. Példának okáért a szlovák és a cseh nyelv között is nagy a kölcsönös érthetőség és nem élesek a különbségek, ugyanez a helyzet áll fenn a morva és a cseh nyelv viszonyában is.
A cseh közvélemény és maguk a morvák is megosztottak identitásukat illetően, hiszen könnyen zavarba jöhetnek, ha rangsorolniuk kellene a ma élő morváknak, hogy elsősorban csehnek vagy morvának vallják magukat.
Morvaország jelenlegi területén, a Morva (am. mocsaras víz) folyó mentén az 5. századig a germán kvádok éltek többségben, akiket a betelepülő szláv törzsek váltottak fel fokozatosan a 6. századtól kezdve, amelyeket azután a folyóról neveztek el, s részei lehettek a 7. században Szamo fejedelemségének. A 7. század végétől az Avar Birodalom fennhatósága alatt éltek, egy avar helytartó, a tudun irányítása alatt. A frankok és avarok között a 8. század végén kitört háborúban a frankokat támogatták.[1]
Bővebben: Morva Fejedelemség és Nyitrai Fejedelemség
A frankok 796-os avarok feletti győzelmét követően a Frank Birodalom hűbéresei lettek. Először 822-ben vettek részt a morva követek (legationes Marvanorum) a frankfurti birodalmi gyűlésen. Első név szerint ismert fejedelmük I. Mojmír volt 833 körül, aki a szomszédos Nyitrai Fejedelemség éléről elűzte Pribinát és helyette unokaöccsét emelte ott a hatalomba.[1]
A frank befolyás ellensúlyozására bizánci térítőket hívtak be. Cirill és Metód tevékenysége nyomán önálló szláv nyelvű egyház jött létre, külön a morvák nyelvéhez igazodó írással. Morvaország fénykorát Szvatopluk (870-894) fejedelem alatt élte, aki országával együtt a római katolikus egyházhoz csatlakozott. Hatalmát kiterjesztette a környező szláv területekre: a Cseh-medencére és a Kárpát-medence északnyugati részére. Szvatopluk halálát követően fiai között harc indult a hatalomért és a magyarok, frankok együttes támadása elsöpörte államukat.[1]
Önálló államiságuk ezzel megszűnt és történelmük a Cseh Koronához kötötte őket, bár tartományi státuszuk, mint Morva Őrgrófság továbbra is fenn maradhatott. A Habsburg Birodalomban Morvaország egészen 1918-ig saját tartománygyűléssel és autonómiával rendelkezett.[2] Utoljára náci német megszállás mellett jött létre morva államszervezet, az 1939-45 közötti Cseh-Morva Protektorátus.
Számos híres „cseh” volt morva származású, például Comenius, František Palacký, Tomáš Garrigue Masaryk, Milan Kundera, Leoš Janáček, de a morvák magukénak gondolnak olyan „németül beszélő morvákat” is, mint például Sigmund Freud, Oskar Schindler, Gregor Mendel vagy Klapka György.
↑ a b c szerk.: Kristó Gyula, Engel Pál, Makk Ferenc: Morvák, Korai magyar történeti lexikon. Akadémiai Kiadó, Budapest. ISBN 963-05-6722-9
↑ Zahorán Csaba: Újra mozgolódnak a morvák. Közép Európai Szemle, 2006. február 20. [2009. szeptember 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. november 4.)
Magyar Larousse : Enciklopédikus szótár II. (H–M). Főszerk. Ruzsiczky Éva, Szávai János. Budapest: Akadémiai. 1992. ISBN 963-05-6421-1
A modern Európa népei
albánok ·  angolok ·  arománok ·  baskírok ·  baszkok ·  beások ·  belaruszok ·  bolgárok ·  bosnyákok ·  bretonok ·  cornwalliak ·  csehek ·  csuvasok ·  dánok ·  észak-kaukázusi népek ·  észtek ·  feröeriek ·  finnek ·  flamandok ·  franciák ·  friuliak ·  frízek ·  gagauzok ·  galiciaiak ·  görögök ·  hollandok ·  horvátok ·  írek ·  isztrorománok ·  izlandiak ·  kalmükök ·  karjalaiak ·  kasubok ·  katalánok ·  komik ·  korzikaiak ·  kvének ·  ladinok ·  lengyelek ·  lettek ·  litvánok ·  luxemburgiak ·  macedónok ·  máltaiak ·  magyarok ·  marik ·  meglenorománok ·  moldávok ·  montenegróiak ·  mordvinok (erzák, moksák) ·  morvák ·  németek ·  norvégok ·  nyenyecek ·  okcitánok/provanszálok ·  olaszok ·  oroszok ·  osztrákok ·  örmények ·  portugálok ·  rétorománok/romansok ·  romák/cigányok ·  románok ·  ruszinok/ruténok · San Marinó-iak  ·  skótok ·  spanyolok ·  svédek ·  számik/lappok ·  szárdok ·  székelyek ·  szerbek ·  szicíliaiak ·  szlovákok ·  szlovének ·  szorbok ·  tatárok (krími tatárok, lipekek) ·  törökök ·  udmurtok ·  ukránok ·  vallonok ·  vepszék ·  walesiek
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Morvák&oldid=23624517”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. február 25., 12:15
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.