fr de hu hu hu hu hu de hu hu hu en hu hu pt hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu it de de de hu hu de de hu fr sl en de en hbs_lat ru en it de hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en arz da de es eu fi fr lt it ja sv nl pt ru sv fy hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. április 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Gottfried Achenwall (Elbląg, 1719. október 20. – Göttingen, 1772. május 1.) német filozófus, történész, közgazdász, jogász és statisztikus.
Elbingben született, a Porosz Királyság lengyel részén. Filozófiai, matematikai és fizikai tanulmányait 1738-ban kezdte meg a jénai egyetemen, majd 1740-től a hallei egyetemen jogtudományt tanult, azután ismét a jenain és végül a lipcsei egyetemen. 1743 és 1746 között, Drezdában dolgozott felügyelőként. 1746-ban szerezte meg a diplomáját a lipcsei filozófiai (bölcsész) tanszéken és ezután Marburgba ment ahol adjunktusként történelmet, statisztikát és nemzetközi jogot oktatott. 1748-ban meghívták a Göttingeni Egyetemre, ahol filozófia professzorrá vált, 1753-ban jogász professzor is lett. 1761-ben politológus professzor lett, majd 1762-ben doktori címet kapott.
1765-ben Achenwall brit királyi és hannoveri udvari tanácsos lett. III. György király anyagi támogatásával Svájcba és Franciaországba utazott 1751-ben, majd 1759-ben Hollandiába és Angliába.
Közgazdászként a mérsékelt merkantilisták közé tartozott, de igazán nagy tekintélye a statisztikában lett. Számos műve a jog, a statisztika és a történelem tudományával foglalkozik. A munka ami igazán ismertté tette a statisztika tudományában az Abriss der neuesten Staatswissenschaft. Legjelentősebb tanítványa, A. L. von Schlözer nevezte először „a statisztika atyjának”; ez a megnevezés azóta is fennmaradt a szakirodalomban, annak ellenére, hogy nem Achenwall volt az első, aki előadásokat tartott a statisztikáról.
Abriß der neuen Staatswissenschaft der vornehmen Europäischen Reiche und Republiken, 1749 (Staatsverfassung der Europäischen Reiche im Grundrisse, 1752)
Naturrecht, 1750, 1753 (társszerző: Johann Stephan Pütter)
Jus Naturae, 2 vol., 1755–56
Grundsätze der Europäischen Geschichte, zur politischen Kenntnis der heutigen vornehmsten Staaten, 1754
Entwurf der Europäischen Staatshändel des 17. und 18. Jahrhunderts, 1756
Staatsklugheit nach ihren ersten Grundsätzen, 1761
Juris gentium Europaei practici primae lineae, 1775 (befejezetlen)
Friedrich Zahn – Ernst Meier: Achenwall, Gottfried. in: Neue Deutsche Biographie 1. 1953. 32-33. Online elérés
Emil Steffenhagen: Achenwall, Gottfried. In: Allgemeine Deutsche Biographie 1. Leipzig: Duncker & Humblot. 1875. 30. Online elérés
ISNI: 0000 0000 8339 4981
Történelemportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gottfried_Achenwall&oldid=23774876”
Fotó nélküli sablont tartalmazó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. április 13., 07:44
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.