hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb de hu hu oc hu cs hu en hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu fr hu gl hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk ru hu hu hu hu hu hu en hu hu sk hu en cs de hu hbs_lat hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca mhr hbs_lat de eo es eu fr it ms nl pl pt ro hbs_lat sk hbs_lat oc fy pl fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. július 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A „Szent Erzsébet” r. k. templom.
A Wikimédia Commons tartalmaz Tőrincs témájú médiaállományokat.
Tőrincs (szlovákul: Trenč) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Losonci járásban.
Losonctól 14 kilométerre délnyugatra, az Ipoly jobb partján, a magyar határ mellett, annak Litkével átellenes oldalán fekszik. Bár nincs a Nógrád megyei községgel közúti összeköttetése, távolsága légvonalban mindössze 2 kilométer a Salgótarjántól 21 kilométerre északnyugatra levő falutól. A magyarországi városok közül Salgótarján és Szécsény vannak legközelebb.
A településhez tartozik Rárós- és Sári-puszta. Rárósról 2011 óta híd (a Madách híd) vezet a Nógrádszakál északi határában fekvő Ráróspusztára, a hidat magyar oldalon a 22 103-as út szolgálja ki, amely a 2205-ös útból ágazik ki.
Tőrincs területén 2 gólyafészket tartanak számon. Költésről nincs adat.[2]
1327-ben "Theurinch" alakban említik először. 1368-ban "Turinch, Alsoturynch, Felsuturynch", 1379-ben "Terreawchyn" alakban említik a korabeli források.
Tőrincs a Záh nemzetség ősi birtoka volt, azonban Záh Felicián visegrádi merénylete után a nemzetség összes birtokait elkobozták. Károly Róbert király 1332-ben e helységet az Ákos nemzetségbeli Cselen fia Sándor fia Jánosnak, a Méhi és a Karancssághi Sághy család ősének adományozta. 1346-ban a fenti János és testvére, Jakab, Tőrincset a Gömör vármegyei Jolsva-Tapolczáért elcserélték. Ennek ellenére 1374-1398 között ismét a Méhi család birtokában találjuk.
1368-ban Alsó- és Felső-Tőrincs nevű helységeket említettek az oklevelek. 1458-ban a Dályai család tagjai vesznek itt részeket zálogba a Karancssághi Sághy családtól. A Sághy család bírja a helységet 1481-ben is. 1548-ban Balassa Zsigmond birtoka volt.
A 16. század közepén a török hódoltsághoz tartozott, az 1562-1563. évi adólajstromokban a szécsényi szandzsák községei között sorolták fel, nyolc adóköteles házzal. 1587-ben Musztafa bin Ibrahim volt a falu egy részének hűbérbirtokosa, de kívüle még Khudaverdi bin Abdullah, Szécsényi várbeli gyalogosnak is volt itt birtoka.
1598-ban Szentmariay György birtoka volt, majd 1660-ban Balassa Imre divényi uradalmához tartozott. 1715-ben 6, 1720-ban pedig 10 magyar háztartását írták össze itt. A 18. század elején a gróf Koháryak, 1755-ben gróf Forgách Ignácz és János, 1770-ben gróf Forgách János, 1826-ban gróf Forgách Alajos voltak az urai, az 1900-as évek elején pedig gróf Forgách Ilona, gróf Wenckheim Ferencné örököseinek, valamint özvegy gróf Forgách Józsefné, született báró Révay Saroltának volt itt nagyobb birtoka.
A római katolikus templom a 18. század közepén épült. A 19. században három alkalommal is kolerajárvány dühöngött itt: 1831-ben, 1855-ben és 1873-ban.
Vályi András szerint " TÖRINCZ. Magyar falu Nógrád Várm. földes Ura G. Forgách Uraság, lakosai külömbfélék, fekszik Vilykének szomszédságában, mellynek filiája; határja középszerű, vagyonnyai meglehetősek."[3]
Fényes Elek szerint " Tőrincs, magyar falu, Nógrád vmegyében, közel az Ipolyhoz, annak völgyében, ut. p. Szakál 1 óra. Határa 2956 hold, mellyből urbéri szántó 462, beltelek 50, rét 164, irtványszőlő 10, urasági szántó 260, beltelek 4, erdő 2005 hold, melly egyuttal legelő. Szántóföldei fele részben lapályon, 1/2 dombon feküsznek, s kivált a lapályiak igen jók; rétjei kövérek; erdeje hegyeken van, s tölgyes és cserjés. Lakja 560 r. kath., kis fiók-egyházzal. A falu nagy átmeneti hely levén, sok előfogatra van szüksége, ezenkivűl fuvaroznak is. Kőbánya. Vize az Ipoly. A vilkei uradalomhoz tartozik."[4]
A trianoni békeszerződés előtt Nógrád vármegye Losonci járásához tartozott, akkor Csehszlovákia része lett. 1938 és 1944 között (a második világháború idején) újra Magyarország része. A második világháborútól 1991-ig ismét Csehszlovákia, 1991 óta pedig Szlovákia települése.
A tervezett Ipoly-völgyzárógát miatt sokáig építési tilalom volt a faluban, a magyar lakosság jó része elvándorolt. Miután a gátépítés lekerült a napirendről, helyükre főként (nem magyar anyanyelvű) cigányok költöztek.[5]
Rárós-puszta már a 14. század elején fennállt, ekkor Dráhi Tamás fiainak a birtokában volt, de hűtlenségük következtében Károly Róbert király e birtokot elvette tőlük és 1321-ben Szécsényi Tamás főispánnak adta. 1487-ben a Guthi Országh család birtokában volt.
1910-ben 592 lakosából 590 magyar; ebből 586 római katolikus.
2001-ben 359 lakosából 186 szlovák és 108 magyar volt.
2011-ben 480 lakosából 191 szlovák, 92 roma és 63 magyar.
Árpád-házi Szent Erzsébet tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1923-ban épült.
Szent József kápolnája 1897-ben épült.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
↑ Új Szó Archiválva 2015. december 22-i dátummal a Wayback Machine-ben – Unió előtti úton az Ipoly hídtorzói mellett. (2003. május 16.)
Borovszky Samu: Nógrád vármegye
A Losonci járás települései
Ábelfalva (Ábelová) ·  Béna (Belina) ·  Bolgárom (Bulhary) ·  Bolyk (Boľkovce) ·  Bozita (Buzitka) ·  Budaszállás (Budiná) ·  Csákányháza (Čakanovce) ·  Csomatelke (Čamovce) ·  Dabar (Dobroč) ·  Divény (Divín) ·  Fülek (Fiľakovo) ·  Fülekkovácsi (Fiľakovské Kováče) ·  Fülekpilis (Pleš) ·  Fülekpüspöki (Biskupice) ·  Füleksávoly (Šávoľ) ·  Fűrész (Píla) ·  Gács (Halič) ·  Gácsfalu (Stará Halič) ·  Gácslápos (Lupoč) ·  Gácsliget (Lehôtka) ·  Gácsprága (Praha) ·  Gergelyfalva (Gregorova Vieska) ·  Gömörsid (Šíd) ·  Ipolygalsa (Holiša) ·  Ipolynyitra (Nitra nad Ipľom) ·  Jelsőc (Jelšovec) ·  Kalonda (Kalonda) ·  Kétkeresztúr (Nové Hony) ·  Kotmány (Kotmanová) ·  Lentő (Lentvora) ·  Losonctamási (Tomášovce) ·  Lónyabánya (Lovinobaňa) ·  Maskófalva (Mašková) ·  Miksi (Mikušovce) ·  Mucsény (Mučín) ·  Nagydaróc (Veľké Dravce) ·  Nagylibercse (Ľuboreč) ·  Panyidaróc (Panické Dravce) ·  Parlagos (Polichno) ·  Patakalja (Podrečany) ·  Perse (Prša) ·  Pinc (Pinciná) ·  Ragyolc (Radzovce) ·  Rapp (Rapovce) ·  Rátkapuszta (Ratka) ·  Romhánypuszta (Lipovany) ·  Rózsaszállás (Ružiná) ·  Sátorosbánya (Šiatorská Bukovinka) ·  Sőreg (Šurice) ·  Terbeléd (Trebeľovce) · Tósár (Točnica) ·  Tőrincs (Trenč) ·  Tugár (Tuhár) ·  Vámosfalva (Mýtna) ·  Videfalva (Vidiná) ·  Vilke (Veľká nad Ipľom)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Tőrincs&oldid=24029796”
A Losonci járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. július 13., 09:12
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.