fr en hu hu hu hu hu hu hu hu en la de hu de hu en hu da hu oc hu ru hu en hu en hu da en nl da sv id hu ru hu da hu hu hu en hu de hu es hu sl hu oc hy hu oc hu sl hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu en hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de nl de am an ar ar arz en en sv az ku uz bcl de lt en ru sv bg new bn bpy br hbs_lat ca en mhr id mzn it tt hbs_lat pl vi cy da de fr hsb el ca eo es et eu ast fa fi et nn fr it da en fy de hu ja nds gd lt gn de ku he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id en hy es is it ja sv ka en kk ta ko en de ku sk pl cs it lb hbs_cyr it en fr lt lv hi en pl en ru en ms en ml be mr ru ms my ru ceb it nds ne ne nl nb nb es fi tl fr it or ta pa id cs mai pl pnb pt io ro ru ru sa bxr es jbo en sd it hbs_lat de en sk sl fy sq hbs_lat cy nl en sv hu en ta te en en th tr ceb tr tr oc it en ug fy ur uz fr vi en tr ceb pl zh fa xmf he en zh zh fr zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk az 1905. évről szól. Az 1905-ös számról szóló cikket lásd itt: 1905 (szám).
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1850-es évek – 1860-as évek – 1870-es évek – 1880-as évek – 1890-es évek – 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek
2.1 Államok vezetőinek listája 1905-ben
2.2 1905 a légi közlekedésben
2.3 1905 a vasúti közlekedésben
január 3. – I. Ferenc József magyar király feloszlatja az országgyűlést és új választásokat ír ki.
január 4. – A Függetlenségi és 48-as (Ugron) Párt beolvad a Függetlenségi és 48-as pártba.
január 22. – A Lengyel Királyság területén az orosz forradalom hatására általános sztrájk tör ki, melyet további politikai sztrájkok, tüntetések követnek.[1]
január 26–február 4. – Lezajlanak az 1905-ös magyarországi országgyűlési választások, melyen az 1875 óta kormányzó Szabadelvű Párt vereséget szenvedett. (I. Ferenc József ennek ellenére az eredményt negligálva megtartotta Tisza István kabinetjét hivatalában, majd június 18-án a császárhű báró Fejérváry Gézát nevezte ki miniszterelnöknek, ezzel súlyos belpolitikai válságot robbantva ki Magyarországon. A győztes szövetkezett ellenzék – tagjai vérmérsékletétől függően – a Monarchia részleges, vagy teljes felszámolását, Magyarország szerepének radikális újragondolását, átalakítását tűzte programjára.)
január 28. – Varsóban iskolasztrájk robban ki, amely az egész Lengyel Királyságra kiterjed. (Az ifjúság lengyel nyelvű oktatást, lengyel nyelvű tankönyveket és lengyel tanárokat követel.)[1]
február 18. – A magyar országgyűlés 10 ellenzéki nemzetiségi – román, szerb és szlovák – képviselője közös nemzetiségi klubot alapít.[2]
április 8. – Meghal Josip Strossmayer diakóvári püspök, a horvát nemzeti politika kiemelkedő alakja.[3]
május 1. – Újabb általános sztrájk a Lengyel Királyságban.[1]
május 27–28. – A csuzimai csata, melyben a japán haditengerészetet tönkreveri a Zinovij Rozsesztvenszkij tengernagy vezette orosz Balti Flottát a Koreai-szoros keleti részén, a Csuzima-szorosban.[4]
május 31. – Távozóban a párizsi Operából egy anarchista merényletet kísérel meg XIII. Alfonz spanyol király ellen. (A merénylet sikertelenül végződik.)[5]
június 7. – A svéd-norvég unió felbomlása
június 11–12. – A Szlovák Szociáldemokrata Párt (SZSZDP) I. kongresszusa az összmagyarországi pártból való kiválás mellett dönt.[2]
június 22–24. – Łódźban a munkások fegyveres felkelést robbantanak ki, amelyet a cári csapatok levernek.[6]
július 7. – Japán csapatok szállnak partra Szahalinon.
szeptember 5. – Portsmouthban megszületik a békeszerződés, amely lezárja az orosz–japán háborút.
szeptember 15. – Vörös Péntek, a szociáldemokraták százezres tömegtüntetése az általános választójogért.
október 2–3. – A dalmáciai és horvátországi képviselők fiumei konferenciája. (Elfogadják a horvát ellenzéki politika új irányvonalát, az ún. „új kurzust”. A délszlávokat fenyegető legnagyobb veszélynek a német és osztrák balkáni térhódítást tartják, ezért támogatják az önálló Magyarországért harcoló magyar ellenzéket. A határozatot aláíró pártok – a Horvát Jogpárt, a Horvát Haladó Párt, a horvátországi Szerb Nemzeti Önálló párt, a Szerb Nemzeti Radikális Párt és időlegesen a szociáldemokrata párt – horvát–szerb választási koalíciót hoznak létre.)[3]
október 17. – Zárában a szerb képviselők értekezlete is csatlakozik a fiumei határozathoz.[3]
október 31. – Kikiáltják a Markovói Köztársaság függetlenségét.
november 4. – II. Miklós orosz cár hatályon kívül helyezi az 1899-es manifesztumot, mely korlátozta Finnország autonómiáját az Orosz Birodalmon belül.
november 5. – A IX. – és egyben az utolsó – összausztriai szociáldemokrata kongresszus október 31-ei felhívására Ausztria-szerte tiltakozó megmozdulásokat tartanak az általános választójog bevezetése érdekében. (Prágában a tüntetés 1 halálos áldozattal jár.)[2]
Megszületik az önálló Norvég Királyság.
Ifj. Andrássy Gyula vezetésével megalakul az Országos Alkotmánypárt.
november 19. – Megnyitják a hívők előtt a budapesti Szent István-templomot, a későbbi Bazilikát. (A zárókő ünnepélyes letételére csak december 8-án kerül sor.)
november 27. – A morvaországi tartományi gyűlés által november 22-én elfogadott úgynevezett morva paktumot Ferenc József is szentesíti. (A paktum újraszabályozza a tartományi rendtartás, a tartományi választások nemzetiségi arányait, az oktatás és a közigazgatás nyelvhasználati szabályait.)[2]
november 28. – Sztrájk Ausztriában az általános választójog érdekében. (Ez az Osztrák–Magyar Monarchia legnagyobb munkásmegmozdulása.)[2]
december 9. – Franciaországban elfogadják a szeparációs törvényt, amely kimondja, hogy az állam nem ismer el, és nem finanszíroz felekezetet. (Ennek eredményeként a köztársaság garantálja a szabad vallásgyakorlás lehetőségét, de az elismert egyházak kategóriáját megszünteti.)[7]
december 14. – Zsolnán bejelentik a Szlovák Néppárt megalakulását.[2]
december 22. – A Lengyel Szocialista Párt felkelést hirdet, amelyet azonban kezdeti sikerek után elfojtanak.[8]
december 28. – Bolgár–szerb vámunió.[3]
az év folyamán –
Oroszországban megkezdődik a forradalom.
Albert Einstein „csodálatos éve”, melyben három alapvető cikke jelenik meg: egyikben kifejleszti a speciális relativitáselméletet, a másikban bizonyítja, hogy az anyag atomokból áll, a harmadikban jelentősen hozzájárul a kvantummechanika fejlődéséhez.
Az I. Eszperantó Világkongresszus Boulogne-sur-Merben.
A Szontagh nővérek létrehozzák a Csetneki csipke háziiparát.
A hivatalos magyarországi kivándorlási statisztika szerint ebben az évben vándorol ki a legtöbb szlovák; az összes kivándorló (170 430) 31%-a, 52 368 fő.[2]
december vége – Białystokban orosz mintára létrehozzák az első és egyetlen lengyel tanácsot, a „munkásküldöttek tanácsát”.[8]
Államok vezetőinek listája 1905-ben[szerkesztés]
1905 a légi közlekedésben[szerkesztés]
1905 a vasúti közlekedésben[szerkesztés]
február 6. – Átadják a forgalomnak a Lajosmizse és Kecskemét közötti vasútvonalat, illetve az ebből kiágazó Kisnyír (ma Hetényegyháza) és Kerekegyháza közötti helyi érdekű vasutat.
szeptember 27. – Felavatják a Nagykároly–Mátészalka és Csap közötti vasutat.
június 19. – Megnyílik az első ötcentes mozikuckó Pittsburgh-ben. Naponta 8 órán át futnak a filmek.
1905 a fény éve
1905-ben Albert Einstein úgy gondolta, hogy a fény fotonok áradása. Megszületett híres elmélete az E=mc². 1905-ből így lett a fény éve - a fizika fényes éve, bár később a fény jelenségének értelmezése elvezetett a kvantummechanika megszületéséhez.
január 13. – Ábel Olga újságíró, író, műfordító († 1987)
január 26. – Tamkó Sirató Károly költő, műfordító, művészettörténész († 1980)
január 28. – Kulin György csillagász († 1989)
február 3. – Paul Ariste észt nyelvészprofesszor († 1990)
február 17. – Péter Rózsa Kossuth-díjas magyar matematikus († 1977)
február 26. – Gömöri Pál Kossuth-díjas orvos, belgyógyász, az MTA tagja († 1973)
március 8. – Keserű Alajos olimpiai bajnok vízilabdázó († 1965)
március 27. – Kalmár László matematikus, az MTA tagja († 1976)
március 29. – Rejtő Jenő író († 1943)
április 3. – Vermes Miklós Kossuth-díjas középiskolai fizika-, kémia- és matematikatanár, kiváló tankönyvíró és kísérletező († 1990)
április 7. – Justus Pál, magyar társadalomtudományi író, költő, műfordító. († 1965)
április 11. – József Attila költő († 1937)
április 17. – Krompecher István orvos, anatómus, hisztológus, az MTA tagja, a magyarországi csont- és porcszövettani kutatások iskolateremtő egyénisége († 1983)
április 26. – Keleti Márton filmrendező († 1973)
április 26. – Denis O'Dea ír színész († 1978)
május 13. – Fakhruddin Ali Ahmed, India 5. elnöke († 1977)
május 16. - Henry Fonda Oscar-díjas amerikai színész († 1982)
május 24. – Mihail Alekszandrovics Solohov Nobel-díjas orosz regényíró, elbeszélő (†  1984)
június 23. – Iván István ötvös- és éremművész († 1967)
július 25. – Elias Canetti osztrák író († 1994)
július 29. – Dag Hammarskjöld Nobel-békedíjas svéd diplomata, az ENSZ második főtitkára (†  1961)
július 31. – Kocsis András szobrászművész († 1976)
augusztus 1. – Gáspár Margit író, műfordító († 1994)
augusztus 20. – Kunfalvi Rezső fizikatanár († 1998)
szeptember 3. – Carl David Anderson Nobel-díjas amerikai kísérleti fizikus († 1991)
szeptember 5. – Arthur Koestler író († 1983)
szeptember 28. – Darányi József atléta († 1990)
október 19. – Idősebb Dohy János (korábban ifjabb Göllner János) növénypatológus, tanár († 1990)
október 20. – Arnold Luhaäär észt súlyemelő († 1965)
november 17. – Kocsis Antal olimpiai bajnok ökölvívó († 1994)
november 21. – Kozmutza Flóra magyar pszichológusnő, József Attila kezelője († 1995)
november 22. – Arma Paul (eredeti nevén Weisshaus Imre) magyar származású francia zeneszerző, zongoraművész, zeneetnológus († 1987)
november 26. – Emlyn Williams brit színész, forgatókönyvíró (David Copperfield) († 1987)
december 1. – Kellér Dezső író, humorista († 1986)
december 15. – Farkas Ferenc kétszeres Kossuth-díjas zeneszerző († 2000)
január 3. – Baross Károly agrárpolitikus, gazdasági író, szerkesztő (* 1865)
január 14. – Ernst Abbe német matematikus, fizikus (* 1840)
január 24. – Máriássy János honvéd ezredes (* 1822)
március 13. – Schulek Vilmos orvos, szemész, az MTA tagja (* 1843)
március 24. – Jules Verne francia író (* 1828)
március 29. – Böhm Pál festőművész (* 1839)
május 1. – Lipthay Sándor vasútépítő mérnök, az MTA tagja (* 1847)
május 3. – Balás Árpád egyetemi tanár, mezőgazdász, szakíró (* 1840)
június 6. – Kulinyi Zsigmond újságíró, lapszerkesztő (* 1854)
június 13. – József Károly Lajos osztrák főherceg, magyar királyi herceg, lovassági tábornok, a Magyar Királyi Honvédség főparancsnoka (* 1833)
július 2. – Kruspér István metrológus, geodéta, az MTA tagja, a magyarországi mérésügy megalapozója (* 1818)
október 15. – Szász Károly író, költő (* 1829)
november 17. – Fülöp belga herceg, I. Lipót belga király fia és a későbbi I. Albert belga király apja (* 1837)
A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
↑ a b c Baló–Lipovecz Lengyelország, 176. o.
↑ a b c d e f g Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 125. o.
↑ a b c d Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 160. o.
↑ Naptárlapok. Forradalmi vereség. In.: BBC History – A világtörténelmi magazin. V. évf., 5. sz., 13. p. – 2015. május
↑ Bricard, Isabelle: Európai uralkodócsaládok. Gabo Kiadó, [Budapest], 2001, ISBN 963-9237-86-8, 121. oldal
↑ Baló–Lipovecz Lengyelország, 176-177. o.
↑ Birkás Antal: Állam és egyház kapcsolata: Csehország, Franciaország és Szlovákia (magyar nyelven). kitekinto.hu, 2011. augusztus 8. [2015. február 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 15.)
↑ a b Baló–Lipovecz Lengyelország, 177. o.
↑ Baló–Lipovecz:  Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1905 témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1905&oldid=24708062”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 23., 10:17
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.