hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu de hu de hu gl de hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz en sv az ku uz ru sv bg br ca id hbs_lat vi da de el eo es et eu fa fi fr lt hbs_lat hy it ja ko cs it lt lv en ml nl nb nb pl pnb pt ru bxr hbs_lat sk hbs_lat sv hu ta tr tr oc fy uz vi pl zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. október 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Ingyigirka témájú médiaállományokat.
Az Ingyigirka (oroszul: ИHдиrиpka) folyó Oroszország ázsiai részén, Jakutföld egyik legjelentősebb folyója.
Két folyó: a Hasztah (Tuoro-Jurjah) és a Tarin-Jurjah egyesüléséből keletkezik. Ezek a Verhojanszki-hegylánctól délkeletre húzódó Halkan-hegységben, Jakutföld és a Habarovszki határterület vidékén erednek.
Felső szakaszán hegyi folyó. Kezdetben az Ojmjakon-felföldön északnyugat felé folyik, majd északra tart és a Cserszkij-hegyláncon töri át magát. A folyó itt 89 km hosszú, keskeny és mély kanyonban folytatja útját. Jobb oldali mellékfolyója, a Moma torkolatától kezdve esése csökken, völgye fokozatosan kiszélesedik, medre erősen kanyarog, mellékágakat, zátonyokat alkot. Nyugat felől megkerüli a Moma-hegységet, majd sík vidékre ér. A Jana–Ingyigirka-alföld keleti részén folyik végig, majd a Kolima és az Alazeja folyókhoz hasonlóan a Kelet-szibériai-tengerbe torkollik.
A folyót olvadékvizek és jelentős részben nyári esők táplálják. A legmagasabb vízállásokat június végén, július elején mérik; télen a vízállás rendkívül alacsony. Nyáron vonul le az éves vízmennyiség kb. 50%-a, télen csupán alig 1%-a. Októbertől június elejéig a folyó befagy, alsó szakaszának egyes részein fenékig. A jégmentes időszak 110–130 napig tart, ilyenkor a folyó a torkolattól felfelé mintegy 1000 km-ig hajózható.
Jobbról: a felső szakaszon a Nyera, az alsó szakaszon a Moma.
Balról: a felső szakaszon az Elgi, az alsó szakaszon a Szelennyah (ez a leghosszabb mellékfolyója, 796 km), a Bjorjoljoh (alsó szakaszán: Jelony; 754 km) és az Ujangyina (ez a legnagyobb vízgyűjtővel rendelkező mellékfolyója, 117 000 km².)
A folyó partján nincsenek nagyobb városok. Néhány jelentősebb település:
Ojmjakon: itt van a Föld északi hidegpólusa, itt (és/vagy Verhojanszkban) mérték ugyanis eddig az északi félteke legalacsonyabb hőmérsékletét. Ugyancsak itt van a világon a legnagyobb abszolút hőingás, közel 113 °C.
Uszty-Nyera (a Nyera-folyó torkolatában): 1978 óta a folyón betonhíd vezet át. A település közelében találhatók a térség legjelentősebb aranybányái.
Csokurdah: északi kikötő a delta közelében.
Jakutföld földrajza (orosz nyelven). (Hozzáférés: 2009. május 25.)
Földrajzi nevek szótára (orosz nyelven). Yandex. (Hozzáférés: 2009. május 25.)[halott link]
Ingyigirka (orosz nyelven). Nagy Szovjet Enciklopédia. (Hozzáférés: 2009. május 25.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ingyigirka&oldid=24321585”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2019 februárjából
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. október 23., 07:50
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.