hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ru hu cs en hu hu hu hu hu hu hu nb hu pl hu es hu es war hu hu hu es hu pt hu fr hu hu hu fr hu fr hu it fi en fr en fr en fr ro fr en fr it en en hu en en en fr en hu en hu it hu it fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr en en en en sv hu hu hu eu en es en es hu en ru de ru de uk nb ru et en en en es en hu hu sk hu hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl am an ar arz en az ku lt ru bg new bn bo br hbs_lat ca en id mzn it hbs_lat pl vi cy da de hsb dv el ca eo es et eu ast fa fi hbs_lat fr da de gd lt gn gu de he hi hbs_lat it tl hy id es is it ja sv jv kk ta ko id hi ku it en fr hu lt lv pl en ml be mr ru ms it af ne nl nb fr ta pa en pl pnb pt io ro vi ru nb sa jbo en sd it hbs_lat si en sk sl sq hbs_lat nl en sv hu ta te th ceb en tr oc fy ur fr fi vi en pl zh es en zh zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 24.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Nem tévesztendő össze a következővel: bórsó.
„Borsó” lehetséges további jelentéseiről lásd: Borsó (egyértelműsítő lap).
A Wikifajok tartalmaz Borsó témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Borsó témájú médiaállományokat és Borsó témájú kategóriát.
Energia 81 kcal   339 kJ
- Étkezési rostok  5,1 g
Tiamin (B1-vitamin)  0,3 mg
Riboflavin (B2-vitamin)  0,1 mg
Niacin (B3-vitamin)  2,1 mg
Pantoténsav (B5-vitamin)  0,1 mg
Folsav (B9-vitamin)  65 ug
A százalékos értékek az amerikai felnőttek számára javasolt napi mennyiségre (RDA) vonatkoznak.
Forrás: USDA tápanyag adatbázis
A borsó vagy veteményborsó, kerti borsó, kultúrborsó, termesztett borsó[1] (Pisum sativum) a pillangósvirágúak családjába tartozó növényfaj. Tápláléknövény, az emberiség egyik legrégibb kultúrnövénye. Fontos fehérjeforrásnak számít az emberi táplálkozásban, manapság elsősorban zöldségként és állateledelként kerül felhasználásra. Magyarországon a veteményes kertekben mindenütt megtalálható kedvelt zöldségféle. Szántóföldi paraszti termesztése elsősorban a Tiszántúlon (Hajdú-Bihar, Szolnok, Békés megyék), illetve a Dunántúl némely körzeteiben (Fejér és Tolna megye) alakult ki. Termesztett változatai több vad őstől származnak. Termesztésbe vétele i. e. 4–5000 évvel Közép-Ázsia központi és déli területein (Afganisztán, Irán, Turkesztán) történhetett és a neolitikus kultúrákkal terjedt el Európában. A bronzkorból bőséges régészeti leletek bizonyítják Kárpát-medencei és nyugat-európai ismeretét. A magyarság még a vándorlása idején ismerhette meg. A magyar borsó szó ótörök eredetű.
3.1 Fontosabb kártevői és betegségei
Az alapfaj gyökere mélyre hatol, oldalgyökerei gazdagon behálózzák a talajt, rajtuk nitrogéngyűjtő baktériumok élnek. Hajtása felálló vagy elfekvő dudvaszár viaszos bevonattal; levélkacsban végződik. Levelei szárnyasan összetettek, hamvasak, széles pálhájuk van. Virágai fehérek, magánosak vagy kevés tagú fürtben állnak. Termése hüvely. Áprilistól júliusig virágzik.
A termesztett fajták különböznek a szártagok hosszúságában és színében, a pálhalevelek és a lomblevelek alakjában, a hüvely méretében és a termés alakjában.[2][3]
Alapvetően három fajtacsoportot különböztetünk meg, de ezeken belül más szempontok, bogyó nagysága, színe alapján is osztályozzák:
cukorborsó P. sativum L. ssp. sativum convar. saccharatum Ser. (=ssp. hortense (Neilr.) A et G.): a terméshüvely belső, rostos rétege hiányzik, hüvelyestül fogyasztják.
kifejtő borsó P. sativum L. ssp. sativum convar. sativum (=convar. vulgare (Schülb. et Mart.): magjuk sima, cukortartalmuk gyorsan alakul át keményítővé, rövid idő van a betakarításukra. Ide tartoznak az étkezési száraz (zöld vagy sárga magvú) borsók is.
velőborsó P. sativum L. ssp. sativum convar. medullare Alef.: a cukortartalom lassan alakul át keményítővé, hosszabb ideig zsenge marad.[3]
A borsót eredetileg száraz állapotban fogyasztották. A zöldborsófogyasztás a 15–16. századtól jött szokásba Nyugat-Európában. Eleinte a hüvelyével együtt főzték meg. A 16–17. századi magyar botanikai irodalom kétféle borsót különböztetett meg: az apróbb magvú mezei borsót és a nagyobb magvú kerti borsót. Magyarországon bárhol termeszthető, a hideget jól tűri, egyes fajták a −10 °C-ot is károsodás nélkül elviselik. Nagy melegben a szemek aprók maradnak. Március, április hónapban szakaszosan vetjük, egyes fajták között egy-két hét különbséggel. Talajban nem válogat, tápanyag-, vízigénye közepes, ha a téli csapadék bőséges volt, akkor csak a virágzásakor öntözzük.
A termésmennyiség és a minőség miatt nagyon fontos a legmegfelelőbb betakarítási időpont kiválasztása. Túl korai szedésnél alacsony lesz a termésátlag, viszont zsenge, édes szemeket kapunk, míg a túl kései szedésnél a minőség lesz rossz, kemények, nehezen fővők lesznek a szemek. A szedést követően hűvös helyen tároljuk a feldolgozásig, eltevésnél, gyorsfagyasztásnál törekedjünk arra, hogy két-három órán belül tudjuk feldolgozni.
Fontosabb kártevői és betegségei[szerkesztés]
betegségek: Levél-, szár-, és hüvelyfoltosság, lisztharmat, fuzárium, borsóperonoszpóra, borsórozsda, baktériumos betegség.
kártevők: borsózsizsik, levéltetvek, barkók, bagolylepke hernyók, borsótripsz, zsizsik
B1, B2, és C vitamint (20 mg/100 g) tartalmaz. Szénhidrát tartalma is jelentős. Kalóriaértéke megközelíti a burgonyáét, fehérjetartalma pedig kb. háromszor annyi.
A szárazborsó legnagyobb része borsódaraként az állattenyésztésben kerül felhasználásra, akárcsak az élelmiszer előállításból származó borsó takarmányliszt és a borsókorpa a hántoló malomból. Magas tápanyagtartalma miatt a szárított borsót is használják etetéshez. Továbbá a borsót zöldtakarmányként és zöldtrágyázáshoz is használják.
Eredetileg az emberi táplálkozáshoz is szárazborsót használtak, melyet elsősorban borsópürének készítettek el. Napjainkban elterjedt még a borsóleves. A 19. században jelent meg a borsókolbász. A szárazborsó teljes borsóként (maghéjjal) és félborsóként (maghéj eltávolításával) kerül felhasználásra.
Manapság Közép-Európában a borsót főleg nyersen fogyasztják. Gyakran kerül konzervekbe és mélyhűtött formában is árusítják.
A nyers, zsenge friss cukorborsó kedvenc gyerekcsemege. Cukorborsó leves, és főzelék készülhet belőle, de más levesek, rizses köretek, párolva saláták ízesítője, kiegészítője. Az egészséges, friss borsóhüvely a belső rétegének eltávolítása után ehető, a borsólevesben is nagyon jól használhatjuk.
↑ Priszter 1999, 458. o.
↑ Penszka K. (szerk.): A hajtásos növények ismerete. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2001 98. o. (Veteményborsó)
↑ a b Balázs G. Zöldségtermesztők kézikönyve Borsó Hozzáférés: 2013-08-15
Priszter 1999: Priszter Szaniszló: Növényneveink: A magyar és a tudományos növénynevek szótára. Budapest: Mezőgazda Kiadó. 1999. ISBN 963 9121 22 3
Mi a különbség a zöldborsó és a cukorborsó között?
A zöldborsó termesztése és felhasználása Archiválva 2010. január 10-i dátummal a Wayback Machine-ben
A zöldborsó fajtái, termesztése és gondozása
A Wikimédia Commons tartalmaz Borsó témájú médiaállományokat.
Áfonya ·  Alkörmös ·  Angelika ·  Angosztura ·  Ánizs ·  Ánizsillatú izsópfű ·  Babér ·  Bazsalikom ·  Benedekfű ·  Berkenye ·  Bodza ·  Borágó ·  Boróka ·  Bors ·  Borsikafű ·  Borsmenta ·  Borsmustár ·  Cayenne-bors ·  Cikória ·  Citrom ·  Citromfű ·  Citromillatú kakukkfű ·  Curry ·  Csilibors ·  Csillagánizs ·  Dió ·  Édesgyökér ·  Édeskömény ·  Erdei szamóca ·  Fahéjfa ·  Fehér mustár ·  Fehér üröm ·  Fekete mustár ·  Fekete nadálytő ·  Fekete üröm ·  Fodormenta ·  Fokhagyma ·  Galanga ·  Görögszéna ·  Gránátalma ·  Grépfrút ·  Gyömbér ·  Illatos ibolya ·  Izsópfű ·  Kakukkfű ·  Kálmos ·  Kapor ·  Kapri ·  Kardamom ·  Kaszkarilla ·  Kerti zsázsa ·  Kínai paprika ·  Komló ·  Koriander ·  Kökény ·  Kömény ·  Körömvirág ·  Közönséges levendula ·  Közönséges paprika ·  Közönséges vasfű ·  Kurkuma ·  Lestyán ·  Majoránna ·  Mák ·  Mandula ·  Medvehagyma ·  Menta ·  Metélőhagyma ·  Mexikói izsópfű ·  Mogyoró ·  Napraforgó ·  Narancs ·  Nőszirom ·  Okra ·  Padlizsán ·  Paprika ·  Paradicsom ·  Pasztinák ·  Petrezselyem ·  Rebarbara ·  Retek ·  Ribiszke ·  Rómaikömény ·  Rozmaring ·  Sáfrány ·  Sáfrányos szeklice ·  Snidling ·  Spenót, paraj ·  Szagos müge ·  Sárgarépa ·  Szamóca ·  Szareptai mustár ·  Szeder ·  Szegfűbors ·  Szegfűszeg ·  Szentjánoskenyér ·  Szerecsendió ·  Szerecsendió-virág ·  Szezámmag ·  Szójabab ·  Szömörce ·  Szurokfű, vadmajoránna ·  Tárkony ·  Tárnics ·  Tea ·  Meténg ·  Torma ·  Turbolya ·  Vadszeder ·  Vadrózsa ·  Valódi muskátdió ·  Vanília ·  Vasfű ·  Vérmogyoró ·  Vidrafű ·  Vörös áfonya ·  Vöröshagyma ·  Zeller ·  Ziliz ·  Zöldborsó ·  Zsálya ·  Zsázsa
Lásd még: Fűszerek listája
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Borsó&oldid=25121479”
Lapok nem numerikus formatnum-paraméterekkel
Taxonok from paraméter nélkül
Taxonok több mint 20 taxonazonosítóval
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 24., 08:49
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.