hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu fr en hu hu fr hu hu hu hu tr hu ca en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id en en fi en en en hu en en hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu zh en hu hu hu sk hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en he lb nds nl pl io hbs_lat sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2020. június 5.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A „Hattyú” szócikk ide irányít át. Hasonló címmel lásd még: Hattyú (egyértelműsítő lap).
A Wikimédia Commons tartalmaz Hattyúk témájú kategóriát.
A hattyúk (Cygnini) a madarak osztálya lúdalakúak (Anseriformes) rendjén belül a récefélék (Anatidae) családjának egyik nemzetsége.
3 A hattyú a kultúrában
A hattyú szó ugor eredetű, az ugor alapnyelv az ótörökből vette át (lásd ótörök kotan). A csagatáj török nyelvben a kotan szó ma is „hattyút” jelent. A hattyút az ugor nyelvekben a következő szavak jelölik: hanti koden, manysi hotan. A szó a magyar „gödény” szóval is rokon, a mai török nyelvben a kotan jelentése: borzas gödény.[1]
A nemzetség az alábbi nemeket és fajokat foglalja magában.
Cygnus (Bechstein, 1803) – 6 ma élő és 9 fosszilis faj
bütykös hattyú (Cygnus olor)
kis hattyú (Cygnus columbianus)
énekes hattyú (Cygnus cygnus)
trombitás hattyú (Cygnus buccinator)
fekete hattyú (Cygnus atratus)
feketenyakú hattyú (Cygnus melanocoryphus)
Cygnus hibbardi – kihalt
Cygnus verae – kihalt
Cygnus atavus – kihalt
Cygnus paloregonus – kihalt
Cygnus equitum – kihalt
Cygnus mariae – kihalt
Cygnus csakvarensis – kihalt
Cygnus falconeri – kihalt
Cygnus liskunae – kihalt
Coscoroba (Reichenbach, 1853) – 1 faj
†Afrocygnus (Louchart, Vignaud, Likius, Mackaye & Brunet, 2005) – 1 fosszilis faj
Afrocygnus chauvireae – kihalt, a miocén korban élt
A hattyú a kultúrában[szerkesztés]
Léda és a hattyú (16. századi festmény)
Az ókori Görögországban a hattyú Apollón isten jelképe és szent madara volt, és több mítoszban is szerepelt. Zeusz hattyú képében csábította el Lédát, aki hattyútojásban hozta a világra a szép Helenét. Orpheusz halála után hattyúvá változott, és az égre helyezték. Így keletkezett a Hattyú csillagkép, amely egy kitárt szárnyú, hosszú nyakú repülő madárra emlékeztet.
Egy másik mítosz szerint egy Küknosz nevű ifjú szerelmes volt Phaetónba, a Nap fiába. Phaetón a Nap kocsiját maga akarta hajtani, de ügyetlensége miatt a haragra gyúlt Zeusz villámmal sújtotta, és ő az égről az Eridanosz folyóba zuhant. Az elkeseredett Küknosz olyan sokszor bukott a folyó vizébe kedvese testét kutatva, hogy Zeusz megszánta őt és hattyúvá változtatta. A Küknosz név a görög mitológiában még legalább háromszor felbukkan a fentin kívül is, Arész egyik fia, Poszeidón egyik fia és nem meglepő módon Apollón egyik fia is a Küknosz nevet viselte. Küknosz nevére vezették vissza a hattyú latin Cygnus elnevezését is.
A régi irodalomban gyakori költői téma volt a hattyúdal, amelyet a madár állítólag csak a halála előtt énekel. Ilyen jelenség a valóságban egyetlen hattyúfajnál sem létezik, csupán az ókori görögök hiedelméről van szó.
Csajkovszkij híres balettjében, A hattyúk tavában is szerepelnek hattyúk.
↑ Tótfalusi István: Magyar etimológiai nagyszótár. Budapest: Arcanum Adatbázis. [2001]. = Arcanum DVD Könyvtár, 2. ISBN 9639374121
Madárportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Ez a biológiai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hattyúk&oldid=22713134”
Taxonok from paraméter nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2020. június 5., 13:32
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.