hu cs hu hu hu hu hu cs hu cs hu hu hu ca hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu ro hu fr hu hu de hu hu hu hu hu hu hu gl hu hu hu cs hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu hu en cs de hu hu hu en en hu fr hu hu fr hu en ms en fi hu et fi hu eu hu hu hu fr hu hu fr de hu hu hu hu hu hu en cs hu fi hu de fr hu hu en it fr en hu pt en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr cs hbs_lat sv tr es hbs_lat hu fr hu hu br en en hu hu fr hu en hu hu hu hu hu fr hu hu hu en id hu hu hu hu hu ms hu hu es hu hu hu de hu sk hu hu hbs_lat hu hu hu hu it en lt pl hu hu hu hu fr hu hu hu id hu fr hu fr fr hu hu hu hu hu en hu hu en sk en hu es es hu hu is hu hu hu hu hu hu hu nl hu hbs_lat fr hu hu hu hu en hu fr ceb hu fy hu hu cs fr hu hu hu sk et hu hu hu hu hu fr fr hu hu hu hu hu fr hu hu hu ceb hu hu hu hu pl hu hu hu hu pl sv hu tr sk hu fr hu hbs_lat pl fr cs hu fr ru de en hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id hbs_lat eo fa fr he it ms nl ro sk sl sv vi zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. december 3.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Zánka témájú médiaállományokat.
Zánka község Veszprém megyében, a Balatonfüredi járásban.
6 Zánka – Új Nemzedék Központ
A Balaton északi partján, Balatonfüredtől délnyugatra, Balatonakali és Köveskál közt fekvő település.
A település közigazgatási területén áthalad a 71-es főút, a történelmi településközponton azonban a Tapolcai-medence keleti széléig vezető 7313-as út húzódik végig, amelyből itt ágazik ki a 7312-es út Nagyvázsony irányában.
Vasúton a Székesfehérvár–Tapolca-vasútvonalon lehet eljutni Zánkára, melynek a gyorsvonatok egy része által is érintett vasúti megállási pontja Zánka-Köveskál vasútállomás.
Zánka és környéke már az őskorban is lakott hely volt, amit a község határában talált újkőkori, késő rézkori és kora bronzkori leletek is bizonyítanak. Az ókorban a Balaton környéke Pannónia néven a rómaiak uralma alatt állt. A római birodalom idején Zánka is lakott hely volt, a református templomnál levő dombon e korból való leletek kerültek felszínre.
Zánka Árpád-kori település. Nevét 1164-ben említette először oklevél Miske ispán fia, István végrendeletében. A honfoglalás után a Kál nemzetség szállásbirtoka volt. A 12. században már kőtemploma is volt, mely ma is áll. A templomot 1333–1335-ben a pápai tizedjegyzék említette először. Zánkát először az Atyusz nemzetségbeliek, majd a 13. század végétől a Gyulafi-Rátoldi családbeliek birtokolták. A 13–14. században a veszprémi káptalan birtoka volt, a 15. században a Gyulafi és a Rozgonyi családok voltak birtokosai. 1474-ben Mátyás király a Gyulafi családot erősítette meg birtokában. A török megszállás alatt a környék is sokat szenvedett: 1548-ban a törökök Zánkát is felégették, a falu az 1696-os adóösszeírásban már nem szerepelt, puszta lett.
1736-ban Diskay Ádám és Sebestyén Ádám német református telepesekkel telepítette újra Zánkát. A falu a 19. század elejére elmagyarosodott. Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc alatt a császári hadak kétszer is bevonultak ide, de csata a település közelében nem volt. 1909-ben épült meg a vasút, és az 1930-as évekre alakult ki a nyaralótelep, melynek házai közé lakóházak is épültek.
1910-ben 459 lakosa volt, melyből 457 magyar volt. Ebből 173 római katolikus, 161 református, 117 evangélikus volt.
A 20. század elején Zala vármegye Balatonfüredi járásához tartozott.
1990–1994: Dr. Szabó Dezső (MDF-SZDSZ)[3]
1994–1995: Dr. Szabó Dezső (független)[4]
1995–1998: Filep Miklós (független)[5]
1998–2002: Filep Miklós (független)[6]
2002–2006: Filep Miklós (független)[7]
2006–2010: Filep Miklós (független)[8]
2010–2014: Filep Miklós (független)[9]
2014–2019: Filep Miklós Lajos (független)[10]
2019-től: Filep Miklós (független)[1]
A település népességének változása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,7%-a magyarnak, 5,2% németnek, 0,7% cigánynak mondta magát (9,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41%, református 14,1%, evangélikus 5,2%, felekezet nélküli 13,8% (25,2% nem nyilatkozott).[11]
A község kiemelkedő műemléke a református templom. A templomot először a nevezetes 1333–1335 között készült pápai tizedjegyzék említi. Azt, hogy patricíniuma Szent István király, 1519-ben rögzíti oklevél. A török időkben elnéptelenedő falut később részben német telepesekkel népesítik be. Az újjáépülő faluban a református és az evangélikus hívek 1786-ban engedélyt kapnak a megújítás utáni közös templomhasználatra.
A templom építéstörténetét az 1984-1985-ös műemléki föltárás idején tárták föl. A sziklaszirten álló templom építését az építészek a 12. századra teszik. Zánka temploma a Balaton-felvidék egyik legrégebbi temploma. Ennek egyik legékesebb bizonyítéka a hajó keleti oldalán nyíló szentély, amely Dejte és Hidegség szentélyéhez hasonlóan négyzetes alaprajzú épülettestbe foglalt rotunda volt egykor. S ahogyan Hidegségen is, itt a zánkai templomban is a későbbi fölújítások idején tornyot építettek az erős falú rotundára.
Ez a szentélytípus keleti eredetű. Pontosz, Kis-Ázsia, Egyiptom ősi templomai, szíriai és kopt keresztény templomok, majd Bizánc művészete őrizte meg ezt a típust és nyugaton is elterjedt (például fuldai Szent Mihály templom). Mindez, és a templom patrocíniuma (Szent István király) szintén a korai építést valószínűsíti.
A templom egy másik ritka építészeti vonása a hajónyi szélességű nyugati torony. Ennek a párhuzamai német területről ismertek. Főleg a Brandenburgi Őrgrófságban volt elterjedt forma. Ennek építési idejét a templomot föltáró régész a 13. századra teszi.
Zánka – Új Nemzedék Központ[szerkesztés]
1962-től, a kezdeti úttörőpark létesítésének terve az idők folyamán úttörőváros-koncepcióvá növekedett. 1968 őszétől került sor a Zánka és Balatonakali községek között, a Cserkúti-patak völgyében fekvő Ság-puszta tereprendezésére és az infrastruktúra kiépítésére. 1969. augusztus 15-én helyezték el a jövendő "város" 90 kg-os süttői márványtömb alapkövét. Az építési munkák irányításával Mayer Antal mérnököt bízták meg, míg a generáltervezést az Általános Épülettervező Vállalat, a kivitelezési munkákat a Zala megyei Építőipari Vállalat végezte 17 vállalat és szövetkezet bevonásával. A központi épületet Kiss Imre tervezte.[13] 1969-től önkéntes ifjúsági építőtáborok fiataljai is részt vettek a munkában.
1972 nyarán érkeztek meg az első csoportok. A 3000 fő befogadására alkalmas komplexum hivatalos átadására végül 1975. május 25-én, a Nemzetközi Gyermeknapon került sor.[14] [15] Kádár János avatta fel Közép-Európa legnagyobb úttörőtáborát, a Balatoni Úttörővárost. A tó partján hajóállomás és kikötő, a 71-es főúton helyközi buszmegálló, a 29-es vasútvonalon megállóhely létesült Zánka-Úttörőváros néven. (1991 óta a Zánkafürdő nevet viseli és 2020-ban kapott új felvételi épületet.) Évente átlagosan 25 ezer, ebből a nyári szezonban 15 ezer gyerek táborozott itt.[16]
Az 1970-es évek végére Csillebérc a felnőtt-, Zánka pedig a gyermek-tisztségviselők képzésének központi módszertani bázisává vált. Az 1980-as évek második felére a szaktáboroztatás, azon belül a képzőművészet, a sport és a környezetvédelem valamint a hátrányos helyzetű gyermekek üdültetése vált jelentőssé. A nyári üdülő és szaktáborok mellett Zánka országos és nemzetközi rendezvényeknek, versenyeknek valamint nemzetközi táboroknak adott otthont.
Az 1989-1990-es évek fordulóján, a társadalmi és politikai rendszerváltás idején, az állami tulajdonú, »nemzeti gyermekintézmény« válságos időket élt át. Ezt a kritikus periódust gyakori névváltoztatások jellemezték, míg végül a Balaton északi partján fekvő egykori úttörőváros állami tulajdonban maradt és 1996. szeptember 1-jétől Zánkai Gyermek és Ifjúsági Centrum, Oktatási és Üdültetési Kht.-ként, majd 2013-tól Zánka-Új Nemzedék Központ Nonprofit Közhasznú Kft. néven szolgálja a magyar gyermek- és ifjúsági turizmus, oktatás és sport ügyét. 2016-ban a kormány ingyenesen A Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány-nak adta. Az alapítvány 2017 nyarától belépődíjat kér a 22 éven át ingyenes strand használatáért. A külső látogathatóságot a péntektől vasárnapig tartó időszakra korlátozta.
2014 óta az Erzsébet-táborok égisze alatt tanévben ún. ottalvós osztálykirándulásokat, a nyári szünidőben pedig rászoruló gyermekek ezreit fogadja ingyenes üdülésre, heti váltású turnusokban.[17]
2020-ban nagyszabású felújítási munkálatok kezdődtek.[18]
Zánka látképe légi felvételen
Erzsébet Üdülőközpont és Tábor, Zánka
A Balaton part madártávlatból Zánkánál
A Canter Borház légi felvételen, Zánkán
Kilátás Zánka felől a Balaton-felvidékre
Mezősiné Kozák Éva (1993): Zánka, református templom. Tájak-Korok-Múzeumok Kiskönyvtára 468. sz. TKM Egy. és OMH. Budapest
Békefi Remig (1907): A Balaton környékének egyházai és várai a középkorban. Budapest
Mezősiné Kozák Éva (1992): Kutatások a zánkai református templomban. Műemlékvédelmi Szemle, 1992/1. sz.
Entz G., Gerő L. (1958): A Balaton-környék műemlékei. Budapest
↑ a b Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 22.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
↑ Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
↑ Zánka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 22.)
↑ Dobszay János (2012): Kis madárhatározó. HVG, 2012. december 22. 51–52. szám, 16–18.
↑ Zöldi Anna - Úttörőnek kedve mindig jó… / A Zánkai Úttörőtábor múltja és jelene Építészfórum, 2020.08.22.
↑ Ezen a napon: átadják a zánkai úttörőtábort (múlt-kor történelmi magazin, 2012.05.25.
↑ Bertus-Barcza Péter - A zánkai úttörőtábor átadása (National Geographic, 2007.05.25.)
↑ Zánka, a gyermekek városa Északipart online, 2019.07.29
↑ Hegedűs Gergely - Így folytatódik a ma 45 éves zánkai gyerektábor felújítása (magyarépitők.hu, 2020.05.25.)
Zánka az utazom.com honlapján
Zánka elhelyezkedése (Google Térkép)
A Balatonfüredi járás települései
Alsóörs •  Aszófő •  Balatonakali •  Balatoncsicsó •  Balatonfüred •  Balatonszepezd •  Balatonszőlős •  Balatonudvari •  Csopak •  Dörgicse •  Lovas •  Monoszló •  Óbudavár •  Örvényes •  Paloznak •  Pécsely •  Szentantalfa •  Szentjakabfa •  Tagyon •  Tihany •  Vászoly •  Zánka
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Zánka&oldid=24441491”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. december 3., 20:22
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.