hu en hu hu hbs_lat hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu
Petneki Noémi Lengyel női szerzők c. sorozatában Anna Świrszczyńska az Irodalmi Szemle online felületén | Bázis
Magyar Irodalmi és Művészeti Egyesület Szlovákiában
Petneki Noémi Lengyel női szerzők című sorozatának VII. részében Anna Świrszczyńskát mutatja be a magyar olvasóknak:
“Kevés olyan költő akad, akinek egy Nobel-díjas pályatársa külön kis könyvet szentel, és angolra fordítja a verseit. De még ez a pályatárs – Czesław Miłosz – sem volt képes teljes egészében átérezni és ismertetni a költészetét. Mert Anna Świrszczyńska alkotói univerzuma folyamatosan változott, és nemegyszer olyan témákat ölelt fel, melyeket a kortársai értetlenül fogadtak, és amelyek csak az utóbbi években kerültek igazán a köztudatba.
Írásaiban és interjúiban sokat elárult az életéről. Apja, Jan Świerczyński festő monumentális művészetének élt, amely nem vitte sikerekre, ezért nem túlzás azt mondanunk, hogy a család nyomorban tengődött. Anna azért is ment a varsói képzőművészeti főiskola helyett lengyel szakra, mivel az ő festékeire, vásznaira már nem lett volna pénze a családnak. Képzőművészeti ismeretei azonban előnyére váltak. Korai verseiben óriási szerephez jut a képiség. Fontos jellemzőjük még a groteszk, a szó minden értelmében: a reneszánsz groteszk díszítményekre, faliszőnyegekre emlékeztetnek, amelyeken együtt szerepelnek a növények, gyümölcsök, állatok és szatírok. Kortársainál – így a vele pontosan egyidős Radnóti korai verseiben – a futurizmussal és szürrealizmussal keveredett az újklasszicizmus, másokra a neokatolicizmus hatott. Świrszczyńska ebben a kavalkádban egészen egyéni hangot talált: a futurista elemeket nála nemcsak mitológiai és bibliai staffázs, hanem késő középkori nyelvi elemek egészítik ki. Egészen különlegesek a 15. századi lengyel nyelvemlékeket továbbgondoló versei, vagy az a hosszabb prózaverse (Wieczór przed gospodą – Este a kocsma előtt, 1936), amelyben Rabelais és családja mellett feltűnnek egy misztériumjáték színészei, és a halál felett győzelmet ül a földi lét öröme. Tadeusz Boy-Żeleński kiváló fordításának köszönhetően Rabelais a korban igen népszerű volt Lengyelországban. Bahtyin is valószínűleg ugyanebben az időben kezdte írni a François Rabelais művészete, a középkor és a reneszánsz népi kultúrája című munkáját, bár csak jóval később adhatta ki könyv formájában. Mindenesetre az Este a kocsma előtt és az orosz kutató karneválelmélete nagyban rokon egymással.”
Petneki Noémi értekező prózája az Irodalmi Szemle online felületén olvasható teljes terjedelemben.
Kategóriák: Tőlünk | Címkék: Petneki Noémi
← Nagy Hajnal Csilla-interjú a Kulteren
Kerekes Péter a Tel Aviv-i Szolidaritás filmfesztivál fődíjasa! →
Nagy Hajnal Csilla könyvét Margó-díjra jelölték!
N. Tóth Anikóval Kuklis Katalin beszélget a II. Bázis Fesztiválról a Pátria Rádióban
II. Bázis Fesztivál – program
Szávai Dorottya – Min dolgozol a héten?
Deczki Sarolta és Orcsik Roland a könyvfesztivál szlovák díszvendégségéről Proics Lillának a Magyar Narancsban
„Beleállok és visz a szöveg…” Vályi Horváth Erikával Németh Zoltán beszélget
György Norberttel Németh Zoltán beszélgetett az Irodalmi Szemlében
Szávai Dorottya – Min dolgozol a héten?
Paszmár Líviával Németh Zoltán beszélgetett az Irodalmi Szemlében
Magyar Irodalmi és Művészeti Egyesület Szlovákiában