hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu sv hu hu hu hu sk hu sv hu hu sv hu hu sk sk sk sk hu hu hu sk hu hu hu hu cs hu hu hu it de de en de de de de et en hu de de pt hu et en es en tr en de en lt hu de en en it hu en hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu sk hu sk pt hu hu hu hu hu hu hu cs ceb pl en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr de en en zh hu hu sk sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en an ar en az ru bg br ca mzn hbs_lat da de el eo es et eu fa fi fr lt he hi hbs_lat id es it ja ka ko cs lt lv ml ne nl nb fr pa pl pt ru ru hbs_lat en sk sq hbs_lat sv ta en tr fy vi xmf zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. május 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. (2007 májusából)
Ho Si Minh (1890–1969)
Kim Ir Szen (1912–1994)
Gian Maria Volonté (1933–1994)
1917-es októberi orosz forradalom
A proletárdiktatúra Karl Marx által a 19. század közepén bevezetett fogalom, azon átmeneti időszak megnevezésére szolgál, melynek során a proletariátus képviselői a kezükbe ragadnak minden hatalmat a tőkés társadalmakban fennálló burzsoá állam lerombolása érdekében, és ezzel lehetővé teszik az átmenetet egy osztályok nélküli társadalomba, a kommunizmusba.[1] A propagandában ezt gyakran egy olyan átmeneti jelenségként jelenítették meg, amely a kizsákmányolók, a korábbi elnyomók elnyomására irányul, és aminek addig kell fennmaradnia, amíg a burzsoáziától el nem vették minden gazdasági, politikai hatalmát, hogy az átkerüljön a proletariátus kezébe.[2] Friedrich Engels szerint a proletárdiktatúra először az 1871-es párizsi kommünben valósult meg.
A kifejezés először Marx egyik Joseph Weydemeyerhez 1852-ben írott levelében jelent meg. Itt a kapitalizmust követő szocialista társadalom politikai hatalmát jelöli.
A KMP gunyoros hangú röpcédulája 1918 decemberéből a szocdemek ellen
A fenti, társadalomtudományi meghatározottságú marxi értelmezést a későbbi évtizedekben többször újrafogalmazták. Plehanov, a 19. század végi orosz szociáldemokraták vezetője tette mozgalmuk alaptételévé a proletárdiktatúra kivívásának igényét. Tanítványa, majd később ellenfele, a nála radikálisabb nézeteket valló Lenin már egészen más kontextusba helyezte a proletariátus diktatúrájának fogalmát. 1917-ben előadott áprilisi téziseiben elvetette a parlamentáris demokrácia jogosultságát egy esetleges proletárdiktatúrában, és társadalmi kérdésekben az osztályharcra helyezte a hangsúlyt. Az első, 1918-as szovjet alkotmány szerint országuk proletárdiktatúra, amelyet a szovjethatalom irányít (a passzus 1936-ban kikerült az alaptörvényből).
Az 1920-as évektől kezdve a nyugati közvélemény a Szovjetunió és a keleti blokk országainak sztálini típusú állami terrorját illette a proletárdiktatúra elnevezéssel – sokak szerint helytelenül.
↑ Lásd a 4. fejezetet Karl Marx: A gothai program kritikája (1875) c. művében.
↑ Szabó Viktor. A kommunizmus bűvöletében. - A Magyarországi Tanácsköztársaság propagandája., 125-126. o. [2019.]
Ez a politikával kapcsolatos lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle!
Politikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Proletárdiktatúra&oldid=24950836”
Forráshivatkozásra váró lapok 2007 májusából
Forrással nem rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. május 23., 16:25
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.