hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
egy állam politikai-szervezeti felépítését, az államhatalom gyakorlásának módszereit jellemző ismérvek összessége
Az államforma az államfő hatalmának eredetét, legitimitását, jogállását írja le. Meghatározza az államfői tisztség keletkezésének és megszűnésének a módját.[1] Egy állam alapvetően három fontos jellemzővel írható le. Ezek az államforma, a kormányforma és az államszerkezet. Az angolszász jogrendszerekben az állam és kormány szinonim fogalmak, az állam jogtudományi absztrakció, míg a kormány az állami szervek összessége. Ezzel szemben az általános európai fogalom a hatalommegosztás felől közelíti meg a kérdést.
Alapvetően kétféle államforma létezik: monarchia, melyben az államfő az uralkodó (monarcha), annak hiányában pedig a kormányzó; és köztársaság, ahol az államfő legtöbb esetben a köztársasági elnök tisztséget viseli, de természetesen vannak ettől eltérő megnevezések is (pl. elnök, dózse). A monarchiákban és a köztársaságokban egyaránt kétféleképpen szerezheti tisztségét az államfő: örökléssel vagy megválasztással; megbízatásának időtartama pedig szintén kétféle lehet mindkét államforma esetében: határozott vagy határozatlan idejű, ez utóbbi esetében rendszerint az államfő haláláig viseli címét. Az, hogy a hatalomgyakorlás hogyan történik, tehát a monarchia alkotmányos monarchia vagy abszolút monarchia, a köztársaság pedig parlamentáris köztársaság, elnöki (prezidenciális) köztársaság vagy népköztársaság, az már a fent említett kormányforma kérdése, nincs köze az államforma meghatározásához.
Mindkét államforma ősi, tulajdonképpen egyidős az emberi civilizációval. Az emberiség történetének nagy részében a monarchiák voltak többségben, szemben napjainkkal, amikor a köztársaság a gyakoribb államforma.
2 Történelmi és elméleti államformák
Lényegében két államformát különböztetünk meg, ezek a monarchia és a köztársaság.[1][2]
Ha az államfő uralkodó, aki hatalmát örökléssel, választással kombinált örökléssel vagy választással szerzi és haláláig vagy határozott ideig tarthatja meg azt.
Ha az állam élén nem uralkodó áll. Hatalmát választással és örökléssel is szerezheti, hivatali ideje szintén lehet határozott vagy határozatlan idejű.
Léteznek azonban ún. átmeneti államformák is, ugyanis ezzel a fogalompárral nem mindig lehetséges maradéktalanul leírni egy adott állam formáját.[3]
Ezen államok államformájának pontos meghatározása nehéz feladat, de ettől függetlenül mindenképpen beilleszthetők vagy a köztársaság vagy a monarchia kategóriájába.
Történelmi és elméleti államformákSzerkesztés
autarchia az államfő teljhatalommal rendelkezik
demarchia az államfő(ke)t sorsolják
hierarchia a főhatalom egy rangsorolt testületé; főpapok főhatalma
panarchia egyetemes rend és uralom
A főhatalmat gyakorlók száma alapján
monarchia a főhatalmat egy ember gyakorolja
tetrarchia a főhatalmat négy ember gyakorolja
heptarchia a főhatalmat hét ember gyakorolja
oktarchia a főhatalmat nyolc ember gyakorolja
dodekarchia a főhatalmat tizenkét ember gyakorolja
tridekarchia a főhatalmat tizenhárom ember gyakorolja
pentadekarchia a főhatalmat tizenöt ember gyakorolja
heptadekarchia a főhatalmat tizenhét ember gyakorolja
nonadekarchia a főhatalmat tizenkilenc ember gyakorolja
oktadekarchia a főhatalmat tizennyolc ember gyakorolja
oligarchia a főhatalmat kevesen gyakorolják
polyarchia a főhatalmat sokan gyakorolják
A főhatalmat gyakorlók neme alapján
andrarchia a főhatalmat férfiak gyakorolják
ginarchia a főhatalmat nők gyakorolják
matriarchia a főhatalmat nők és a családanyák gyakorolják
patriarchia a főhatalmat férfiak és családapák gyakorolják
↑ a b Államformák és kormányformák – juris.u-szeged.hu
↑ Kukorelly: Állam- és kormányformák
↑ Államformák és kormányformák – juris.u-szeged.hu: Államformák és kormányformák. www.juris.u-szeged.hu (Hozzáférés: 2014. okt. 31.)
↑ Kukorelly: Állam- és kormányformák: Kukorelli István: Államformák és kormányformák: Előadásvázlat. alkjog.elte.hu (Hozzáférés: 2014. okt. 31.) arch
↑ Kukorelli: Alkotmánytan I. Szerk. Kukorelli István. Budapest: Osiris Kiadó. 2007. ISBN 978-963-389-902-1
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Államforma&oldid=24309767”
Utoljára szerkesztve 2021. október 18., 14:32-kor
A lap utolsó módosítása: 2021. október 18., 14:32
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.