fr en hu hu hu hu hu hu hu hu en la en hu en hu vi hu de hu fa hu de hu fr hu en hu da en nl en sv cs hu ru hu da hu hu hu en hu de hu fr hu pl hu ca hy hu fa hu nb hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat cs hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de nl de am an ar ar arz en en sv en az ku uz bcl de lt en ru sv bg new en bn bpy br hbs_lat ca en mhr id mzn tt hbs_lat pl vi cy da de fr hsb el ca eo es et eu ast fa fi et nn fr it da en fy de hu ja nds gd lt gn de ku he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id fr en es is it ja jbo sv ka en kk ta ko en de ku sk pl cs it lb hbs_cyr it en fi fr hu lt lv hi en pl en ru en ms en ml be mr ru ms my ru en ceb it nds af ne nl nb nb fi tl fr it or ta pa id cs mai pl pms pnb pt io ro ru ru bxr es jbo en sd it hbs_lat de si en sk sl fy et sq hbs_lat nl en sv hu en ta te en en th tr ceb tr tr oc it en ug fy ur uz fr vi en tr ceb pl zh fa xmf he en zh zh fr zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 26. 1 változtatás vár ellenőrzésre.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk az 1948. évről szól. Az 1948-as számról szóló cikket lásd itt: 1948 (szám).
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1890-es évek – 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek
2.1 Államok vezetőinek listája 1948-ban
2.3 1948 a légi közlekedésben
2.4 1948 a vasúti közlekedésben
január 1. – A British Railways létrehozása.
január 4. – Burma függetlenségének kikiáltása.
január 22. – Ernest Bevin, az Egyesült Királyság külügyminisztere az Alsóházban tartott felszólalásában javaslatot tesz a Nyugati Unió egy formájára.
január 28. – A Szovjetunió és a Lengyelország kormánya kölcsönös áruszállítási hitelegyezményt ír alá.[1]
január 29. – A Magyar Köztársaság megalapításának és az 1848–1849. évi szabadságharc és forradalom emlékére a parlament elfogadja a közkegyelemről szóló törvényjavaslatot (1948. évi VI. tc.). (A törvényhozás elérkezettnek látta az időt arra, hogy „a megbocsátás szellemében járjon el azokkal szemben, akik menthető okból vagy enyhébb fokban vétettek a jogrend ellen”.)[2]
január 30. – Indiában meggyilkolják Mahátma Gandhit.
február 10. – Szovjet–jugoszláv–bolgár tárgyalások Moszkvában a Balkáni-föderáció terveiről.
február 13. – A csehszlovák kormány ülésén a nemzeti szocialista miniszterek tiltakoznak a nemzetbiztonsági testület parancsnokának önkényes eljárása ellen, aki a testület nyolc tisztségviselőjét a Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) embereivel akarta felváltani. (A kormány dönt az intézkedés visszavonásáról, de a végrehajtást Václav Nosek belügyminiszter szabotálja.)[3]
Magyarország megköti a Szovjetunióval a barátsági, együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási szerződést.[4]
Magyarországon államosítják a bauxitbányászatot és az alumíniumtermelést (1948. évi XIII. tc.).[2][5]
február 20. – A kormány rendkívüli ülésén a Csehszlovák Nemzeti Szocialista Párt, a Csehszlovák Néppárt és a Demokrata Párt miniszterei benyújtják lemondásukat, tiltakozva a belügyminiszter törvénytelen eljárása ellen.[3]
február 21–23. – A Román Kommunista Párt és a szociáldemokrata párt központi bizottságainak együttes pártértekezletén sor kerül az egyesülésre, így a RKP-ból és a PSD balszárnyából megalakul a Román Munkáspárt (Partidul Muncitoresc Român), melynek első titkára Gheorghe Gheorghiu-Dej.
február 23. – A csehszlovák belügyminisztérium jelentést tesz közzé a nemzeti szocialista párton belüli „államellenes összeesküvés” leleplezéséről.[3]
február 25. – Edvard Beneš köztársasági elnök elfogadja a polgári pártok minisztereinek lemondását, s Klement Gottwalddal az élen kinevezi az új kormányt.[3]
február 26. – Jozef Lettrich lemond a Szlovák Nemzeti tanács elnöki posztjáról, utóda a kommunista párti Karol Šmidke.[3]
március 3. – Csehszlovákiában a nemzeti szocialista párt Csehszlovák Szocialista Párttá alakul át.[3]
március 4. – Horthy Miklóst tanúként a nemzetközi törvényszék elé idézik[6] Edmund Veesenmayer háborús bűnös perében.[7]
március 5–7. – Az MSZDP kongresszusán kizárják a Kéthly Anna-féle szárny tagjait és a pártvezetést megbízzák, hogy az Magyar Kommunista Párttal kezdjen tárgyalásokat egy egységes munkáspárt létrehozásáról.
március 9. – A csehszlovák Szakszervezetek Központi Tanácsa irányelvet ad ki a gyárak és a vállalatok „reakciós elemektől” való megtisztításához.[8]
március 10. – Jan Masaryk csehszlovák külügyminiszter tisztázatlan körülmények között kizuhan a külügyminisztérium egyik ablakán, és belehal sérüléseibe.[9]
március 14. – Az első Kossuth-díjak átadása.
március 17. – A Nyugat-európai országok aláírják a Brüsszeli Egyezményt.
március 18–19. – Moszkva visszarendeli Jugoszláviából a szovjet szakértőket. (A szovjet–jugoszláv konfliktus kezdete.)
A magyar kormányzat munkanappá nyilvánít egyes nem parancsolt egyházi ünnepeket, így a február 2-ára eső Gyertyaszentelő Boldogasszony napja, a március 25-ére eső Gyümölcsoltó Boldogasszony napja és a szeptember 8-ára eső Kisboldogasszony napja munkanap lett.[10]
március 25. – Magyarországon 594 száz főnél több munkavállalót foglalkoztató ipari üzemeket államosítanak (1948. évi XXV. tc.). (Novemberig számuk 780-ra emelkedett. Ezzel a lépéssel az állami tulajdon – a mezőgazdaság és a kereskedelemkivételével – uralkodóvá vált.)[2]
március 27. – A szovjet kormány „kispolgári-nacionalista elhajlással” vádolja meg a Jugoszláv Kommunista Párt (JKP) vezetését.[11]
március 28. – Parlamenti választások Romániában.
március 31. – Megszüntetik a Budapesti Értéktőzsdét.
április 1. – Az MSZDP 32 országgyűlési képviselőjét visszahívja az Országgyűlésből.
április 3. – Az Egyesült Államok meghirdeti az Európai Újjáépítési Programot (Marshall-segély).
április 4–5. – A Nemzeti Parasztpárt elnökének ismét megválasztják Veres Pétert.
április 12–13. – A JKP KB elveti a szovjet kormány által megfogalmazott vádakat.[11]
április 13. – Az újonnan megválasztott román parlament elfogadja az ország új alkotmányát, amely május 1-jei hatállyal lép életbe.
április 17. – A Csehszlovák Kommunista Párt és a Csehszlovák Szociáldemokrata Párt vezetősége közös nyilatkozatban jelenti be a munkásosztály marxista–leninista alapokon való egyesítésének szükségességét.[9]
április 17–18. – A Független Kisgazdapárt elnökének Dobi Istvánt választották.
A csehszlovák alkotmányozó nemzetgyűlés törvényt fogad el az 50 alkalmazottnál többet foglalkoztató vállalatok államosításáról.[9]
Újabb államosítási törvényt fogadnak el Jugoszláviában. (Az államosítás és az állami ellenőrzés a kisipari termelésre is kiterjed. Ezzel is bizonyítják, hogy a JKP szocialista tulajdon- és osztályviszonyok kialakítására törekszik.)[11]
május 6. – Budapesten megszűnik a lengyel–magyar kulturális kapcsolatok terén tevékenykedő Magyar Mickiewicz Társaság.
május 7. – Létrehozzák a Községi Élelmiszer-kereskedelmi RT-t, ismertebb nevén a KÖZÉRT-et.
május 9. – A csehszlovák alkotmányozó nemzetgyűlés elfogadja az új alkotmányt, amely kitűzi a „szocializmus építésének perspektivikus célját”, továbbá leszögezi, hogy az országban népi demokratikus rendszer uralkodik, törvényesíti „a dolgozó nép hatalmát”, és kimondja a cseh és a szlovák nemzet egyenjogúságát. (A nemzeti kisebbségekről nem ejt szót.)[9]
május 14. – Izrael kikiáltja függetlenségét, az ENSZ határozata alapján Palesztinát arab és zsidó államra osztják fel.[12]
május 15. – Kitör az arab–izraeli háború.[12]
május 30. – Csehszlovákiában lezajlanak a választások az alkotmányozó nemzetgyűlésbe. (Az első „szocialista típusú” választáson a szavazók 89,2%-a voksol a Nemzeti Front jelöltlistáira.)[9]
Aláírják a magyar–szovjet katonai egyezményt.
A végbemenő változásokkal azonosulni nem tudó, s nem akaró csehszlovák köztársasági elnök, Edvard Beneš lemond tisztéről.[9]
június 3. – Pócspetriben egy tüntetés során életét veszti egy rendőr. Az eset koncepciós perében a jegyzőt halálra, a plébánost életfogytiglanra ítélik.
június 4. – A csehszlovák nemzetgyűlés egyhangúlag Klement Gottwaldot választja elnökké.[9]
június 8. – A nemzetközi körülmények változása miatt a CSKP KB új irányelveket fogad el a magyar kisebbséggel kapcsolatban, mely szerint a magyaroknak biztosítani kell a polgárjogokat, de nem szabad elismerni kisebbségi státusukat, illetve lehetővé tenni magyar politikai szervezet alakítását.[9]
június 10–11. – A Román Munkáspárt plenáris ülésén meghatározzák a román belpolitika irányvonalát, továbbá elfogadják a Kominform Jugoszláviát elítélő dokumentumát, elutasítják a Marshall-tervet és megfogalmazzák a mezőgazdaság kollektivizálásáról és a fokozott iparosításról szóló határozatokat.
június 11. – Romániában törvény születik a nagyipar, a bányászat, a biztosító- és a szállító vállalatok államosításáról.
június 12. – A Magyar Kommunista Párt és a Szociáldemokrata Párt kongresszusain kimondják a két párt egyesülését: létrejön a Magyar Dolgozók Pártja (MDP).
június 14. – Csehszlovákiában Klement Gottwaldot beiktatják elnöki hivatalába.[13]
június 15. – Az ENSZ Biztonsági Tanácsa tűzszünetet rendel el Palesztinában, az arab-izraeli háborús konfliktus véget ér, de a béke nem teljes.
június 16. – A magyar parlament elfogadja az egyházi iskolák államosításáról szóló törvényjavaslatot. (A nem állami iskolák fenntartásának az állam által való átvétele, az azokkal összefüggő vagyontárgyak állami tulajdonbavétele és személyzetének állami szolgálatba való átvétele tárgyáról szóló 1948. évi XXXIII. törvénycikk értelmében 6 505 oktatási intézményt államosítanak, s mintegy 18 000 felekezeti tanár kerül állami státuszba.)[2]
június 18. – A Budapest–Cegléd–vasútvonal töltésen futó új szakaszának átadásával megszűnik a Thököly úti halálsorompó.
június 20–22. – A Kominform első Jugoszlávia-ellenes határozata, amelyet 28-án hoznak nyilvánosságra. (A nyílt szovjet–jugoszláv „hidegháború” kezdete.)
június 24. – A berlini válság, mely során a szovjetek lezárják a Berlin nyugati zónáihoz vezető összes utat.
A nyugati hatalmak útnak indítják az első repülőgépes segélyszállítmányt (berlini légihíd).
A csehszlovák és a magyar kommunisták képviselőinek pozsonyi tárgyalásán a felek megállapodnak, hogy a csehszlovákiai magyarok visszakapják állampolgárságukat, és ugyanolyan jogokban részesülnek, mint a csehek és a szlovákok.[9]
Prágában lezajlik a kommunista és a szociáldemokrata párt egyesítő kongresszusa.[9]
Nyilvánosságra hozzák a Kommunista és Munkáspártok Tájékoztató Irodájának (Kominform) egy héttel korábbi határozatát, amely elítéli a JKP-t, mert az szakított az osztályharc marxista elméletével, barátságtalan a Szovjetunióval. (A JKP KB nem küldött képvisetőket az ülésre.)[11]
június 28. – Jugoszlávia hivatalosan kilép a Kominformból.
június 30. – A JKP nyilatkozata szerint a Kominform bírálata helytelen és hamis állításokon alapul.[11]
július 2. – Romániában felállítják az Állami Tervbizottságot, amely – a gazdaság egységes, központi irányítására – 1949-re és 1950-re egyéves tervet, 1951-től kezdve ötéves terveket dolgoz ki.
július 21–28. – A JKP V. kongresszusa megerősíti az addigi irányvonalat és vezetőséget.[11]
július 31. – Lemondatják Tildy Zoltán köztársasági elnököt.
Szakasits Árpád lesz Tildy Zoltán utódja.
Romániában kezdetét veszi az egyházi iskolák államosítása.
augusztus 14. – Az NSZK történetének első választásán a jogosultak 78%-ának részvételével a CDU (31,0%) győz. Az első Bundestagba még az SPD (29,2%), az FDP (11,9%) és az NKP (5,7%) jut be több regionális párt mellett.
augusztus 15. – A Koreai-félsziget amerikai megszállási zónájában kikiáltják a Koreai Köztársaságot (elterjedtebb nevén Dél-Koreát), Szöul központtal.[14]
augusztus 16. – A csehszlovák katolikus püspökök nyitrai konferenciáján memorandumot intéznek a kormányhoz, melyben a résztvevők fenntartásaikat fejezik ki az országban végbemenő fejlődéssel kapcsolatban.[9]
augusztus 20. – Rákosi Mátyás Kecskeméten megtartott ünnepi beszédében egyértelműen és határozottan a szövetkezetesítés mellett foglalt állást, amikor kijelenti „Két út áll a magyar dolgozó parasztság előtt. Az egyik út a régi, a megszokott, a túlzásba vitt egyéni gazdálkodás […] Ezen az úton a népi demokrácia nem mehet tovább.”[15]
augusztus 25. – János barcelonai gróf – az Azor nevű jacht fedélzetén, amely San Sebastiánnal szemben horgonyoz – találkozik Francóval és beleegyezik, hogy rábízza a fiát, János Károlyt a tábornokra, aki a caudillo kívánsága szerint Spanyolországban fog tanulni.[16]
augusztus 30. – Romániában létrehozzák a titkosrendőrséget.
Sezimovo Ústíban meghal dr. Edvard Beneš volt köztársasági elnök. (Szeptember 8-ai temetésén a résztvevők kinyilvánítják szembenállásukat a rendszerrel.)[9]
Lengyelországban a „moszkvaiak” és a „partizánok” – azaz a háborús emigránsok és az illegalitásban harcoltak – közötti éles vita eredményeként Władysław Gomułkát elmozdítják a Lengyel Munkáspárt főtitkári székéből. (Megkezdődik a párt megtisztítása.)[1]
szeptember 6. – Az Államrendőrség Államvédelmi Osztályából (ÁVO) létrehozzák a BM Államvédelmi Hatóságát (ÁVH).
A Koreai Népi Demokratikus Köztársaság megalakulása, Phenjan központtal.[14]
Farkas Mihályt nevezik ki a Honvédelmi Minisztérium élére.[17]
szeptember 27–28. – A Csehszlovák Kommunista Párt és az eddig szervezetileg különálló Szlovák Kommunista Párt egyesülése, az egységes párt elnökévé Klement Gottwaldot, főtitkárává Rudolf Slánskýt választják.[9]
A CSKP soraiban is tisztogatások kezdődnek a pártba befurakodott „karrieristák és megbízhatatlan elemek eltávolítására”.[9]
Megérkeznek az első szovjet tanácsadók a magyar hadsereghez.[18]
október 7. – Párizsi autószalonon bemutatják az első Citroën 2CVt.
október 12. – A csehszlovák kormány döntést hoz a magyar lakosok állampolgárságának visszaadásáról. (Ezzel megszűnik a csehszlovákiai magyarok több mint három éven át tartó teljes jogfosztottsága.)[9]
október 14. – Csehszlovákiában érvénybe lép a népi demokratikus köztársaság védelméről szóló törvény.[9]
október 15. – A müncheni I. bajor esküdtszék döntésével Hitler hagyatékát Bajorországra ruházza, többek között a Mein Kampf szerzői jogát is. (A könyv szerzői jogi védelme 2015. december 31-én járt le.)[19]
október 25. – Csehszlovákiában megalakul az Egyházügyi Hivatal.[9]
október 27. – A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja az 1949–53-as időszakra vonatkozó ötéves tervet.[9]
november 17. – Az MDP Államvédelmi Bizottsága – Rákosi Mátyás javaslatára – határoz arról, hogy szovjet katonai és rendőrségi szakértőket kérnek, illetve magyar katona- és rendőrtiszteket küldenek a Szovjetunióba.[20]
november 26. – A magyar országgyűlés elfogadja a nők egyenjogúsításáról szóló törvényt.
december 1. – Romániában rendeletileg feloszlatják a görögkatolikus egyházat, és híveit „beolvasztják” a ortodox egyházba.
Megalakul a Dobi-kormány, az új miniszterelnök Dobi István (a korábbi: Dinnyés Lajos).[21]
Az ENSZ Közgyűlésén elfogadták az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát.
december 12. – Romániában kezdetét veszi a nemzetiségi politika új irányvonala.
december 15. – Csehszlovákiában megjelenik az „Új Szó” című hetilap, négy évi kényszerszünet után az első szlovákiai magyar sajtóorgánum.[9]
december 15–21. – Hosszas viták után Varsóban sor kerül a Lengyel Munkáspárt és a Lengyel Szocialista Párt egyesülési kongresszusára, s a fúzió eredményeként létrejön a Lengyel Egyesült Munkáspárt (PZPR). (Az ifjúsági szervezetek egyetlen szervezetben, a Lengyel Ifjúsági Szövetségben (ZMP) egyesülnek. Csatlakozik a PZPR-hez a „Bund” Zsidó Szocialista Párt is.)[22]
december 18. – Horthy Miklós és családja elhagyja Bajorországot.[7]
december 20. – Csontváry Kosztka Tivadar festményeinek első nemzetközi kiállítása a Károlyi Mihály vezette párizsi magyar nagykövetségen.[23]
december 23. – Tokióban kivégzik Tódzsó Hideki japán miniszterelnököt és 6 társát, mint háborús bűnöst.
december 26. – Letartóztatják Mindszenty József hercegprímás-érseket.
március – A krisztinavárosi Koronaőr utcát Kosciuszkó Tádé utcának nevezik át Tadeusz Kościuszko lengyel-amerikai szabadsághős tiszteletére.
június – Németország nyugati övezeteiben bevezetik az új márkát.
szeptember–november – A Kínai Néphadsereg „felszabadítja” Mandzsúriát (Északkelet-Kínát).
az év folyamán –
A Természetvédelmi Világszövetség megalapítása.
A phenjani Sunan nemzetközi repülőtér megnyitása.
december – Lengyelországban megszüntetik a kötelező beszolgáltatás 1946-ban bevezetett rendszerét.[24]
az év végén – Goli otok szigetén a jugoszláv hatóságok internálótábort hoznak létre, ahová 1958-ig 16–18 ezer „nép ellenségét”, főleg Kominform-szimpatizánst zárnak be.[11]
Államok vezetőinek listája 1948-ban[szerkesztés]
1948 a légi közlekedésben[szerkesztés]
1948 a vasúti közlekedésben[szerkesztés]
Bán Frigyes: Talpalatnyi föld
Frank Capra: Államok szövetsége
Vittorio De Sica: Biciklitolvajok
John Huston: A Sierra Madre kincse
Szőts István: Ének a búzamezőkről
Jerzy Andrzejewski: Hamu és gyémánt (regény)
Kodolányi János: Vízöntő (avagy Vízözön)
Norman Mailer: Meztelenek és holtak (regény)
Irwin Shaw: Oroszlánkölykök (regény)
Megszűnik a Sorsunk c. folyóirat
A Csepeli Munkás TE nyeri az NB1-et. Ez a klub harmadik bajnoki címe.
július 29. – augusztus 14. XIV. Nyári olimpiai játékok Londonban. 59 ország részvételével.
január 30. – február 9. V. Téli olimpiai játékok St. Moritzban. 28 ország részvételével.
január 5. – Perényi Miklós, Kossuth-díjas magyar gordonkaművész, a nemzet művésze
január 7. – Zmago Jelinčič Plemeniti szlovén, szlovén politikus, a Szlovén Nemzeti Párt (SNS) alapítója
január 8. – Váradi Katalin, Hevesi Sándor-díjas magyar karmester († 2015)
január 12. – Török Ádám, magyar fuvolista, énekes és dalszövegíró, a Mini frontembere.
január 13. (k. n.) – Vass Gábor színész, szinkronszínész (* 1956)
január 22. – Hoffmann Rózsa, magyar pedagógus, oktatáspolitkus
január 24. – Németh Miklós, magyar politikus, miniszterelnök
január 25. – Vikidál Gyula, Liszt Ferenc-díjas magyar énekes
Kern András, Kossuth-díjas magyar színész
Mikhail Baryshnikov orosz születésű amerikai balett-táncos, koreográfus, filmszínész
január 31. – Kováts Kolos, Kossuth-díjas magyar operaénekes
február 2. – Sunyovszky Szilvia, Kossuth-díjas magyar színésznő
február 3. – Drapál János, magyar motorkerékpár-versenyző († 1985)
Alice Cooper, amerikai zenész
Wichmann Tamás, kilencszeres kenuvilágbajnok, kétszer olimpiai második, egyszer olimpiai harmadik helyezett, 37-szeres magyar bajnok († 2020)
február 12. – Raymond Kurzweil, amerikai feltaláló, író
február 17. – Cserhalmi György, Kossuth-díjas magyar színművész, a nemzet színésze
február 21. – Laczkovich Miklós, magyar matematikus
február 24. – Krausz Tamás, történész, Oroszország-szakértő, professor emeritus, rendszerkritikai értelmiségi
február 28. – Rimóczi Imre magyar mikológus, egyetemi tanár
március 3. – Böröczky József, magyar humorista, motorsport-szakkommentátor († 2011)
március 9. – Lovász László, Széchenyi-díjas magyar matematikus, Magyar Tudományos Akadémia elnöke
március 12. – Dienes Gábor, magyar festőművész († 2010)
március 14. – Billy Crystal, amerikai színész
William Gibson, amerikai science fiction író
Bodnár Erika, Jászai Mari-díjas magyar színésznő
március 21. – Papp Lajos, Széchenyi-díjas magyar szívsebész
március 22. – Andrew Lloyd Webber, brit zeneszerző
március 24. – Debreczeni Ferenc, Kossuth-díjas magyar zenész, doboz, az Omega tagja
március 31. – Al Gore, amerikai politikus, USA 45. alelnöke
április 6. – Grendel Lajos, Kossuth-díjas szlovákiai magyar író († 2018)
április 17. – Ivánka Csaba, színész, rendező, zeneszerző, szövegíró, énekes († 1996)
április 22. – Ġorġ Abela máltai jogász, politikus, köztársasági elnök
április 24. – Szívós István, olimpiai és világbajnok magyar vízilabdázó († 2019)
április 25. – Andorai Péter Kossuth-díjas magyar színész, a nemzet színésze († 2020)
május 14. – Kállai Bori, magyar színésznő, érdemes művész
május 19. – Grace Jones, amerikai modell, énekesnő és színésznő
május 21. – Helyey László Jászai Mari-díjas magyar színművész († 2014)
Gálvölgyi János Kossuth-díjas magyar színész, parodista
Tarlós István, magyar mélyépítő mérnök, Budapest főpolgármestere (2010–2019)
május 27. – Presser Gábor, Kossuth-díjas magyar zeneszerző, zenész, énekes
május 31. – Szvjatlana Aljakszandravna Alekszievics, Nobel-díjas belarusz írónő
június 13. – Blaskó Péter, Kossuth-díjas magyar színész, a nemzet művésze
június 18. – Schmidt Éva tudományos kutató, tanár, néprajztudós és nyelvész volt († 2002)
június 22. – Cserháti Zsuzsa, magyar énekesnő († 2003)
június 28. – Kathy Bates, Oscar-díjas amerikai színésznő
július 3. – Pintér Sándor magyar rendőrtiszt, jogász, politikus, belügyminiszter
július 4. – Verebes István Jászai Mari-díjas színész, rendező
Lojze Peterle szlovén politikus, kormányfő
Kű Lajos, olimpiai ezüstérmes magyar labdarúgó
július 7. – Barta Tamás magyar gitáros, énekes, zeneszerző († 1982)
július 9. – Szögi László magyar történész, levéltáros, könyvtáros, a budapesti Egyetemi Könyvtár főigazgatója
július 13. – El Kazovszkij, Kossuth-díjas magyar festőművész, díszlettervező († 2008)
július 15. – Nicolae Dabija román származású moldáv író, irodalomtörténész († 2021)
július 17. – Kovács György magyar szobrász, restaurátor
július 25. – Baka István, magyar költő, műfordító († 1995)
július 25. – Fazekas Attila, képregényrajzoló, illusztrátor.
július 30. – Jean Reno, francia színész
Dinnyés József, magyar zeneszerző, előadóművész († 2021)
Papp János, magyar színész
Bartha András, magyar üzletember, író, költő
augusztus 8. – Cservenyák Tibor, olimpiai bajnok magyar vízilabdázó, edző
augusztus 17. – Badari Tibor, Európa-bajnok ökölvívó († 2014)
augusztus 18. – Gyimesi László Lajos író, költő († 2020)
Jurij Ivanovics Jehanurov, ukrán politikus, 2005–2006 között Ukrajna miniszterelnöke
Tímár Péter, magyar fotográfus, fotóművész
szeptember 2. – Oszter Sándor, Kossuth-díjas magyar színművész († 2021)
szeptember 3. – Sáfár Anikó, magyar színésznő
szeptember 6. – Hegedűs Csaba, olimpiai bajnok magyar birkozó, edző, sportvezető
szeptember 8. – Kincses Veronika, Kossuth-díjas magyar opera-énekesnő
szeptember 9. – Jacqueline Taïeb francia énekesnő
szeptember 10. – Charles Simonyi, szoftverfejlesztő, a szándékorientált programozás (Intentional Programming, IP) kutatója
szeptember 15. – Székely B. Miklós, Jászai Mari-díjas magyar színész
szeptember 19. – Jeremy Irons, Oscar-díjas angol színész
Baksa-Soós János, magyar előadó- és képzőművész, a Kex együttes alapítója és frontembere († 2021)
George R. R. Martin, amerikai író, forgatókönyvíró
Koroknay Géza színész († 2013)
október 1. – Cságoly Ferenc, Kossuth-díjas magyar építész, egyetemi tanár
Johnny Ramone, amerikai gitáros, zenész († 2004)
Claude Jade, francia színésznő († 2006)
Kepes András, magyar író, újságíró, televíziós műsorkészítő, egyetemi tanár
Verbőczy Antal, magyar költő († 1982)
október 12. – Rick Parfitt, angol rockzenész, zeneszerző, gitáros (Status Quo) († 2016)
október 17. – Raffay Ernő, magyar történész, államtitkár
október 28. – Ördögh Szilveszter, író, műfordító († 2007)
november 8. – Deák Bill Gyula, magyar bluesénekes
november 14. – Károly walesi herceg
november 15. – Droppa Judit Munkácsy-díjas textiltervező
november 28. – Tamás Gáspár Miklós, filozófus
december 2. – Gazda István tudománytörténész, a történelemtudomány kandidátusa, a Magyar Tudománytörténeti Intézet igazgatója
december 3. – Ozzy Osbourne, énekes
december 14. – Lázár Kati, Kossuth-díjas magyar színésznő
december 21. – Samuel L. Jackson, amerikai színész
december 27. – Gérard Depardieu, francia színész
Donna Summer, amerikai énekesnő, többszörös Grammy-díjas († 2012)
Joe Dallesandro amerikai színész
január 26. – Kâzım Karabekir török tábornok, politikus, a török parlament házelnöke 1946-tól haláláig (* 1882)
január 28. – Arthur Liebehenschel, az auschwitzi és majdaneki haláltáborok parancsnoka (* 1901)
január 30. – Mahátma Gandhi indiai miniszterelnök, meggyilkolják. (* 1869)
február 11. – Szergej Mihajlovics Eisenstein orosz rendező (* 1898)
február 16. – Barta István olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1895)
április 25. – Márkus László magyar rendező, díszlet- és jelmeztervező, kritikus, drámaíró (* 1881)
május 30. – Klekl József, korábban alaptalanul magyarellenességgel vádolt magyarországi szlovén politikus, majd belgrádi parlamenti képviselő. 1918-ban tervezetet készített a szlovén nemzetiségi területet magába foglaló autonóm, vagy pedig független Szlovenszka krajina kialakítására (* 1874)
június 6. – Louis Lumière francia kémikus, a filmművészet és a filmgyártás úttörője (* 1864)
június 12. – Glykais Gyula kétszeres olimpiai bajnok kardvívó (* 1893)
július 7. – Schulek János építész (* 1872)
július 18. – Telcs Ede, szobrászművész (* 1872)
július 30. – Paikert Alajos, ifj., mezőgazdász, agrárpolitikus, múzeumigazgató (* 1866)
augusztus 18. – Habsburg–Tescheni Vilmos Ferenc József főherceg, Sztálin börtönében halt meg (* 1895)
augusztus 20. – Emery Roth magyar származású amerikai építész, New York meghatározó lakóépületeinek, hoteljeinek, felhőkarcolóinak tervezője (* 1871)
augusztus 27. – Markovits Rodion, magyar író, újságíró (* 1884)
szeptember 3. – Edvard Beneš cseh politikus (* 1884)
Adalbert Ferdinánd porosz királyi herceg porosz királyi és német császári herceg, a Német Császári Haditengerészet tisztje (* 1884)
Florence Augusta Merriam Bailey, amerikai ornitológusnő és természetírónő (* 1863)
október 18. – Walther von Brauchitsch német katonatiszt, tábornagy (* 1881)
október 23. – Zerkovitz Béla zeneszerző (* 1881)
október 24. – Vámbéry Rusztem, jogász, polgári radikális publicista (* 1872)
november 21. – Dálnoki Miklós Béla katonatiszt, az ideiglenes nemzeti kormány miniszterelnöke (* 1890)
november 28. – Ábrányi Emilné, Wein Margit magyar szopránénekesnő (* 1861)
november 30. – Bíró Mihály magyar festő, grafikus, szobrász (* 1886)
A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
Patrick Maynard Stuart Blackett brit fizikus
Arne Tiselius svéd kémikus
Paul Hermann Müller svájci biokémikus
Thomas Stearns Eliot brit író
↑ a b Baló–Lipovecz Lengyelország, 188. o.
↑ a b c d Föglein Gizella: Jog és politika Magyarországon. 1944–1949. In.: Jogtörténeti Szemle. 2005/4. szám, 7-8. oldal, ISSN 0237-7284
↑ a b c d e f Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 148. o.
↑ Tulipán 1106. o.
↑ 1948. évi XIII. törvénycikk indokolása a bauxitbányászat és az alumíniumtermelés államosításáról (magyar nyelven). net.jogtar.hu. (Hozzáférés: 2021. november 25.)
↑ Murányi Gábor: Mossák kezeit. In.: HVG. XXXX. évf., 2018/5. (2012.) szám, 38. oldal, ISSN 1217-9647
↑ a b  (2012) „Horthy Miklós életpályájának krónikája” 5-6. szám, Kiadó: História folyóirat.
↑ Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 148-149. o.
↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 149. o.
↑ A magyar köztársaság kormányának 3.180/1948. Korm. számú rendelete egyes nem parancsolt egyházi ünnepnapoknak munkanappá nyilvánítása tárgyában. In.: Magyar Közlöny – Rendeletek Tára, 1948/66. szám, 656. oldal
↑ a b c d e f g Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 169. o.
↑ a b Izrael, az első hét évtized. In.: HVG. XXXX. évf., 2018/20. (2027.) szám, 35. oldal, ISSN 1217-9647
↑ Nádori Attila et al.: Britannica Hungarica Nagylexikon. 10. köt., GÉP-GYÓ, Kossuth Kiadó, Budapest, 2012, ISBN 978-963-09-6804-1, 190. oldal
↑ a b Háda Béla: A koreai háború. In.: Rubicon. XXX. évf., 330-331. (2019/2-3.) sz., 60. oldal, ISSN 0865-6347
↑ Baráth Magdolna: Nincs külön nemzeti út. Magyarország betagolása a szovjet rendszerbe. In.: Rubicon. XXVI. évf., 281. (2015/4.) sz., 41. oldal, ISSN 0865-6347
↑ Bricard, Isabelle: Európai uralkodócsaládok. Gabo Kiadó, [Budapest], 2001, ISBN 963-9237-86-8, 135. oldal
↑ Bölöny–Hubai 318. o.
↑ Tulipán 1109. o.
↑ Németh István: Adolf Hitler – Mein Kampf. A német történelem legvitatottabb könyvének karrierje és a valóság. In.: Rubicon. XXVII. évf., 292. (2016/3.) sz., 5-12. oldal, ISSN 0865-6347
↑ Baráth Magdolna: Szovjet tanácsadók Magyarországon. In.: Rubicon. 2012/3. sz., 58. p.
↑ Bölöny–Hubai 138. o.
↑ Baló–Lipovecz Lengyelország, 188-189. o.
↑ Csordás Lajos: Zárt ajtók mögött. In.: HVG. XLII. évfolyam, 2020/7. (2118.) szám, 40. oldal, ISSN 1217-9647
↑ Baló–Lipovecz Lengyelország, 189. o.
↑ Baló–Lipovecz:  Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
↑ Bölöny–Hubai:  Bölöny József–Hubai László. Magyarország kormányai 1848–2004. 5., bővített és javított kiadás, Akadémiai Kiadó, Budapest (2004). ISBN 963 05 8106 X
↑ Tulipán:  Tulipán Éva. 1848 1948-ban. Múlthasználat és propaganda a néphadsereg születésének hajnalán. In.: Hadtörténelmi Közlemények. 128. évf., 2015/4. (2015. december) sz., ISSN 0017-6540
A Wikimédia Commons tartalmaz 1948 témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1948&oldid=24420409”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 26., 22:38
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.