hu eo hu hu hu hu hu eo hu hu hu ca hu hu hu es la hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu fr ru nb de de en ru hu hu hu hu sk hu hu hu ga hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en arz eo it sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 7.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1751. július 30. – 1777. május 2.
Klimó György a Catholic Hierarchy-n
A Wikimédia Commons tartalmaz Klimó György témájú médiaállományokat.
A Klimó Györgynek állított emléktábla, a pécsi Szent István téren
Klimó György (Lopassó, 1710. április 4. – Pécs, 1777. május 2.[1]) római katolikus püspök Pécs városában, a korabeli tudomány és irodalom pártfogója.
3 Az első pécsi nyomda
A jobbágyszármazású[1][2] Nagyszombatban végezte el tanulmányait.[1] 1733-ban szentelték pappá, röviddel utána Klobusiczky kalocsai érsek titkára lett.[3] 1740-ben pozsonyi, 1741-ben esztergomi kanonok és nyitrai főesperes volt, majd 1747-től előadó a kancellárián. 1751-ben Klimót választották pécsi megyés püspöknek.[1] Egy évvel később iktatták be hivatalába. Kérvényezte az érseki pallium viselésének jogát, amit 1755-ben kapott meg.[1] 15 000 kötettel gyarapította a püspöki könyvtárat, sok a magyar történelemre vonatkozó oklevelet szerzett meg, numizmatikai gyűjteményt, csillagvizsgálót létesített a könyvtár mellett.[4] Egyházi rangjából adódóan Tolna és Baranya vármegye örökös főispánja volt, 1775-től pedig Verőce adminisztrátora.
Magyarországon Klimó György tette elsőnek nyilvánossá könyvtárát (1774), amely a mai PTE Egyetemi Könyvtár és Tudásközpont tagja.
A Klimó Könyvtár homlokzata
A Klimó Könyvtár olvasótermei
Az első pécsi nyomda[szerkesztés]
A Pécs történetét jól ismerő Klimó György lelki szemei előtt egy gazdag kultúrájú, egyetemmel rendelkező város lebegett, s e célra mozgósította rendkívüli energiáját. Az egyházi épületek felújítása, a papírmalom létesítése, a püspöki könyvtár nyilvánossá tétele mind-mind a tervezett egyetem koncepcióját szolgálták. E tervekbe jól illeszkedett a budai nyomdászsegéd, Engel János József nyomdaalapítási kérelme (1773).[1]
A pécsi püspök 1769-ben fordult kérelemmel Mária Teréziához, hogy a török uralom következtében megszűnt „studium generale” pótlására állítson fel Pécsett egyetemet. Az egyetemhez anyagi hátteréül a püspöki és magánnyomdát egyaránt felajánlotta, szellemi hátteréül pedig a gróf Berényi Zsigmond püspök által 1739-ben felállított szemináriumot (papnövelde) jelölte meg.[5] (A szemináriumban olyan tudós hittudósok végeztek, mint: Alexovics Vazul (1742–1796), a legjelentősebb pálos szónok, Salagius István (1730–1796), Papanek György (1738–1802), Koller József (1745–1832) történetírók és Virág Benedek (1754–1830) költő. Felterjesztését ekképpen zárta: „… és végül, mivel egy könyvnyomdára is szükség lesz, ennek felállítását is kérem a királyi kegyből”.
Engel – nyilván Klimó püspök ajánlásának is köszönhetően, 1773. február 5-ei keltezéssel megkapta az uralkodónő aláírásával elnyert nyomdaalapítási engedélyt, s ezzel új fejezet vette kezdetét Pécs kultúrtörténetében. Klimót azonban sajnálatosan korán bekövetkezett halála megakadályozta nagyszabású tervei megvalósításában, azonban így is személyében tisztelhetjük a magyar barokk egyik legszélesebb látókörű, kultúrát támogató és terjesztő egyéniségét.
Klimó György tiszteletére 1977. május 2-án emléktáblát helyeztek el a Mecsek-kapuban, illetve a püspöki lakosztály kapuja mellett, a Pécsi székesegyház közelében.[6]
Pécsett utca viseli a nevét.[1]
A Pécsi Püspöki Könyvtár az ő nevét használja tiszteletből.
↑ a b c d e f g Pécs lexikon  I. (A–M). Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs: Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft. 2010. 404. o. ISBN 978-963-06-7919-0
↑ Horváth Margit: K. püspök könyvtáralapítása. Pécs, 1932
↑ Liber Margit: K. püspök, mint maecenas. Pécs, 1933
↑ Hernády Ferenc: A pécsi Klimó-könyvtár múltjából. Magyar Könyvszemle, 1959
↑ Cikk a Pécsi Hét oldaláról.. [2008. május 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 1.)
↑ www.szoborlap.hu. [2012. március 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 1.)
Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
Az első pécsi nyomda és kiadványai. (1773–1836)
Raýman János: Klimo György híres éremgyűjteménye
Klimo György püspök és kora. Egyház, művelődés, kultúra a 18. században. A 2010. október 14-én, Pécsett, Klimo György pécsi püspök születésének 300. évfordulójára megrendezett tudományos konferencia tanulmányai; szerk. Pohánka Éva, Szilágyi Mariann; PTE Egyetemi Könyvtára, Pécs, 2011 (A Pécsi Egyetemi Könyvtár kiadványai)
gr. Esterházy László Pál
1751. július 30. – 1777. május 2.
1751. július 30. – 1777. május 2.
ISNI: 0000 0000 1868 5934
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Klimó_György&oldid=25159541”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 7., 10:54
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.