hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu de hu fr hu sv hu en hu hu hu hu hu hu de hu hu de hu hu fr hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu fr hu de hu de hu fr hu sv hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sv hu fi hu hu fr hu hu hu pt de hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu sv hu hu hu hu fr hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar hbs_lat cy da de es eu fa fi fr he id it ja ka ko cs ms nl nb pl pt ru en sl sv ta te th ur zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 2.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az osztályzat (vagy érdemjegy, a köznyelvben csak jegy) az iskolai teljesítmény, tanulmányi előmenetel minősítése kategóriába sorolással. A kategóriákat jelölhetik szövegesen (jeles, jó stb.), betűkkel (pl. A, B, C, D, F) vagy számokkal. Magyarországon 1950 óta ötfokozatú osztályozási rendszer van az alap-, illetve középszintű oktatásban, a felsőoktatásban emellett háromfokozatú skálát is használnak.
1 Tanulmányi előmenetel értékelése országonként
Tanulmányi előmenetel értékelése országonként[szerkesztés]
Értékelési rendszer 1950 óta: tantárgyi öt-, az általános iskolai magatartás és a szorgalom négyfokozatú skálán történik.
Első osztályban a megfelelt illetve a jól megfelelt értékelés is használatos volt.
1948-1950 között hétfokozatú skála volt, a legkisebb átmenő jegy a 3-as:
1948 előtt pedig szintén az ötfokozatú skála dominált a következő kategóriákkal:
Írásbeli dolgozatok külső alakja
Írásbeli dolgozatok külső alakja
Az Amerikai Egyesült Államokban szokásos rendszer szerint a diákok munkáját betűvel minősítik. Az elégtelen eredmény jele a failing (bukás) szóra utaló F, az elégséges vagy annál jobb eredményeket pedig A–D betűkkel jelölik, ahol az A a legjobb, a D pedig a leggyengébb, még nem elégtelen eredmény.[2]
A tanulmányi átlag mérőszáma a szokásosan Grade Point Average (osztályzat-pontszámátlag) nevű, gyakran csak GPA-nek rövidített 0,00 és 4,00 közötti mutató. Ezt úgy számítják ki, hogy az A osztályzathoz a 4 számértéket rendelik, a B-hez a 3-at, a C-hez a 2-t a D-hez az 1-et az F-hez pedig a 0-t, majd az így keletkezett számokat átlagolják.
Bizonyos esetekben, például ha a diák emelt szinten tanul egy tantárgyat, a betűvel kifejezett osztályzathoz a feninél 0,5-del vagy 1-gyek nagyobb számot rendelnek. Ennek a kiemelésnek a neve weighting (súlyozás, bár itt statisztikailag másról van szó, mint a súlyozott átlag), és az így keletkezett „súlyozott” GPA értéke aztán 4-nél magasabb is lehet.
Egyes iskolák finomabb skálán értékelik a diákok munkáját azáltal, hogy a betűkhöz még + vagy - szimbólumokat is rendelnek. Egy C+ eredmény például jobb egy C-nél, de gyengébb egy B-nél.
Ha a diák munkájának sikere százalékosan is mérhető, az elégséges alsó határa hagyományosan az ötven százalék. Ha például egy diák egy tíz kérdéses, feleletválasztós dolgozaton hatnál kevesebb helyes választ ad, szokás szerint F-et kap.
↑ a b c d Az értékelések a kornak megfelelő helyesírással szerepelnek.
↑ Grading Scale (Secondary Grading and Reporting) | Fairfax County Public Schools. www.fcps.edu. (Hozzáférés: 2022. február 18.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Osztályzat&oldid=25230629”
Nem megbízható forrással rendelkező lapok 2019 októberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 2., 00:02
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.