hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu en hu zh hu it hu hu hu en hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu en hu hu es hu en is de hu hu hu fr hu hu hu nb de et nb fr hu nb fr fr fr hu hu hu hu hu it hu de hu de hu sv fr hu fr sk fr hu hu da hu fr jv hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu en ca sv de de it fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en it fr oc fr fr fr fr fr en ca fr fr it fr en fr de fr fr fr de fr fr fr pt fr da fr fr en fr fr da fr fr fr fr fr fr fr fr en fr en da fr fr fr fr da pt pt oc oc oc en en zh zh fr de fr fr oc fr fr fr fr fr fr fr es fr fr fr fr hbs_lat oc oc fr hy de oc oc ca fr de fr fr fr fr da fr az oc fr fr fr la oc oc oc hu fr de oc oc oc oc fr oc oc oc ca oc fr hy ca oc oc hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hbs_lat ja pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. július 8.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Pécs–Villány–Magyarbóly-vasútvonal témájú médiaállományokat.
60 Gyékényes, 40 Dombóvár felé
kiágazás a Pécsi Erőmű felé
62 Villány-Elágazás[2] Barcs felé
Pélmonostor (Beli Manastir)  Horvátország
(Beremend) - Barcs felé
Eszék Drávahíd (Osijek Dravski most)
A Baranya megye déli részén haladó Pécs–Villány–Magyarbóly-vasútvonal a MÁV 65-ös számú, egyvágányú vasútvonala. Pécsbánya-Rendező vasútállomásig villamosított.
1.3 Feltételes megállási rend
A Pécs környéki bányászatban érdekelt Duna-Gőzhajózási Társaság kezdeményezésére épített vasútvonal fő feladata a kitermelt szén szállításának megkönnyítése a dunai kikötőkbe. Az eredeti terv szerint a vonalat az állam építi meg, és a Mohács-Pécs Vasúttársaság kezeli, tartja üzemben. Az állam által megkezdett építés első 6 km hosszú, a bányáktól (ma Pécsbánya) Üszög vasútállomásig tartó szakasza 1854-ben készült el. A lassan haladó munkák miatt társaság az építést átvette az államtól. Az időközben felmerült nyomvonalviták, a kedvezőtlen időjárás és a munkaerőhiány miatt az Üszög és Mohács közötti 56 km hosszú szakaszt csak 1857. május 2-án adták át a forgalomnak.[3] A vonalon eleinte kizárólag szenet szállítottak, később, 1859. április 24-én indult meg a személy- és egyéb áruforgalom. A változatos, domb- és síkvidéki terepen fekvő vasút építésénél jelentős földmunkát végeztek, a felépítményt 36,9 kg/fm tömegű, „F” jelű vassínekből építették.
A társaság később két szárnyvonalat is épített, egy 7,6 km hosszú vonalat Üszög és Szabolcs (ma Mecsekszabolcs) között, valamint egy 5,7 km hosszú vonalat az üszögi tárnákhoz. A szárnyvonalakat 1873. augusztus 16-án nyitották meg.
A vonal az Alföld–Fiumei Vasúttársaság Nagyváradtól Szegeden és Szabadkán át Eszékig épülő vasútvonalának szárnyvonalaként létesült Villány és Eszék között. A vasúttársaság a szárnyvonalat 1870. december 20-án nyitotta meg.[4] Villányban a vasúttársaság vasútvonala csatlakozott a Mohács-Pécsi Vasúttársaság vonalához.
A síkvidéki vasút viszonylag kevés íves vonalszakasszal épült. A legjelentősebb műtárgy a Dráva híd volt, amelyet elsőként fából készítettek.
A szárnyvonal felépítménye megegyezett a vasúttársaság fővonalán alkalmazott felépítménnyel. A pályába tölgy- és bükkfa aljakra 32,5 kg/fm tömegű, „B” jelű vassíneket fektettek.
Jelenleg Bzmot motorvonatok, valamint 2020 novemberétől 2 darab Siemens Desiro motorvonat is közlekedik a vonalon a Pécs–Pélmonostor viszonylaton.[5]
2021. szeptember 13-tól a vonal Pécsudvard, Szőkéd, Kistótfalu, Vokány, Palkonya, Villánykövesd, Márok, Bóly, Nagynyárád és Középmező állomásokon és megállóhelyeken feltételes megállási rend került bevezetésre.[6]
Az eszéki vasúti baleset 1882. szeptember 23-án történt. A baleset úgy történt, hogy a megáradt Dráva folyó felett átívelő faszerkezetű híd leszakadt, és a rajta éppen áthaladó vonat a folyóba zuhant. A balesetben 26, a vonaton utazó huszár és két, a hídon dolgozó munkás vesztette életét, összesen 28 fő.
A Dráva folyó áradása miatt rengeteg uszadékfa halmozódott fel a híd pillérei körül. Ezt 40 munkás próbálta meg kiszabadítani és eltakarítani. Szeptember 22-én egy próbajárat már baj nélkül átjutott a hídon. Ezután a hidat a helyszínen tartózkodó mérnökök használhatónak minősítették.
A döntés azonban hibás volt, mert az áradás alámosta a fahíd tartószerkezetét, így az a következő személyvonat alatt összeomlott, és a híd leszakadt, és a személykocsik a megáradt folyóba zuhantak.
1883-ban a leszakadt fahíd közelében, a régi híd pótlásaként tartósabb, erősebb, megbízhatóbb vashidat építettek, és arra terelték át a régi fahíd forgalmát.
1886-ban a bíróság a baleset előtt a híd használhatóságát jelentő főmérnököt találta bűnösnek, mivel nem kellő körültekintéssel döntött a fahíd használhatóságáról. Egy év börtönbüntetésre ítélték.
A 2000-es évek elején közvetlen járatok voltak Pécs és Eszék között, amit a horvát vasút adott ki. 2012 végéig közvetlen (Dráva) Intercity vonat közlekedett Budapest Déli Pályaudvar és Sarajevó között.
2018. december 9-től Pécsről naponta közlekednek vonatok Pélmonostorra. Onnan csatlakozással érhető el Eszék horvát vonattal.
↑ Pécsújhegyi szénosztályozó teherpályaudvar - vasutallomasok.hu
↑ Villány-Elágazás - vasutallomasok.hu
↑ Magyar Vasúttörténet 1. kötet, 85 és 149. oldal, (Budapest, 1996, ISBN 963-552-312-2)
↑ Magyar Vasúttörténet 1. kötet, 180. oldal, (Budapest, 1996, ISBN 963-552-312-2)
↑ Dél-Baranyából jelentkezünk (magyar nyelven). iho.hu. (Hozzáférés: 2020. november 23.)
↑ Feltételes megállási rend.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Pécs–Villány–Magyarbóly-vasútvonal&oldid=25081371”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. július 8., 08:13
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.