fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu sk hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar az sv bg ca hbs_lat de el eo es fa fy he hy id it ja ko lv mr pl pt ro ru hbs_lat en sk sl hbs_lat sv en th tr fy zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. február 22.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Az adótorony 2012-ben. A torony mai formájában Európa legmagasabb fából készült építménye
A gleiwitzi incidens vagy gleiwitzi rajtaütés során 1939. augusztus 31-én lengyel milicistának öltözött német ügynökök támadták meg a német–lengyel határ közelében lévő, akkor Németországhoz tartozó gleiwitzi rádióállomást, és az állomás elfoglalása után rövid lengyel nyelvű, németellenes propaganda-üzenetet sugároztak.
A művelet célja az volt, hogy Lengyelországot agresszornak tüntessék fel, és ürügyet szolgáltassanak a Lengyelország elleni német támadáshoz. A támadást Alfred Naujocks német SS-ügynök vezette, akinek a nürnbergi per során tett vallomása az egyetlen hiteles forrás, amelyből az eseményekről tudunk – ő volt a rajtaütés egyetlen, a háború után felkutatható túlélője.
2 A rádióadó elfoglalása
3 Német és nemzetközi reakció
A háborús készülődés részeként a német sajtó és vezető német politikusok (köztük Hitler is) már hónapokkal a támadás előtt a lengyelországi német kisebbség elleni lengyel atrocitásokról cikkezett, és etnikai tisztogatással vádolta a lengyel kormányt.
A hadműveleteket közvetlenül megelőző napokban a német titkosszolgálatok (az SD, az Abwehr és a Gestapo) Himmler-hadművelet néven titkos akciók sorozatát hajtotta végre, hogy a német és a nemzetközi közvéleményt Lengyelország ellen hangolja. A gleiwitzi rajtaütés ezen akciók közül a legismertebb.
1939. augusztus 31. éjszakáján lengyel szabadcsapatokéhoz hasonló ruhába öltözött német ügynökök támadták meg és foglalták el az akkor Németországhoz tartozó felső-sziléziai Gleiwitz városkában működő adótornyot. Naujocks öt vagy hat embere élén behatolt az adótorony épületébe, a személyzetre pisztolyt fogtak és a pincébe zárták őket, majd megszakították az adást, és egy pár perces, lengyel nyelvű felhívást olvastak be:
„Figyelem! Figyelem! Itt Gliwice beszél. Az adó lengyel kézben van. ... Elérkezett a szabadság órája...” a négyperces üzenetet a „Sokáig éljen Lengyelország!” felkiáltással fejezték be.
Az akciót megelőző nap a Gestapo letartóztatta a német állampolgárságú sziléziai, Lengyelországgal szimpatizáló aktivistát, Franciszek Honiokot, akit szintén lengyel ruhába öltöztettek, majd méreginjekcióval kivégeztek. A holttestet lőtt sebekkel a helyszínen hagyták, majd a német ügynökök elhagyták az adótornyot.
Német és nemzetközi reakció[szerkesztés]
Az akció szervezői figyelmen kívül hagyták azt a tényt, hogy a gleiwitzi adó viszonylag kis hatósugarú, a német néprádiók pedig szándékosan gyenge vételi képességűek, ezért a provokatív rádióadást csak a környékbeli néhány településen hallották a rádiózók. Ezért a német sajtó már a támadást követő hajnalon tudósított a rajtaütésről és a lapok egymást túlharsogva ítélték el a „provokációt”, követeltek bosszút és üdvözölték a „válaszlépéseket”.
A támadást követő nap a németek amerikai újságírókat vittek a helyszínre, azonban nem tették lehetővé, hogy az eseményeket független megfigyelők részletesen kivizsgálják, ezért a nemzetközi közvélemény szkeptikusan fogadta a német sajtó tudósításait.
Pár nap alatt nyilvánvalóvá vált, hogy a válaszul indított német „védelmi manőverek” régóta előkészített támadást takarnak, és a háború során gyorsan feledésbe merültek a rajtaütés részletei.
Lásd még: Lengyelországi hadjárat
Ez a szócikk részben vagy egészben a Gleiwitz incident című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ez a szócikk részben vagy egészben az Überfall auf den Sender Gleiwitz című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Blitzkrieg September 1, 1939: a new kind of warfare engulfs Poland (angol nyelven). TIME, 1989. augusztus 28. [2012. október 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 7.)
Radio Tower Museum in Gliwice: Gliwice provocation. Broadcasting station. (angol nyelven). [2007. augusztus 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 7.)
RADIO-STATION IN GLEIWITZ, SECOND WORLD WAR 1939–1945 (angol nyelven). [2006. május 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 7.)
Museum der Rundfunkgeschichte und der Medienkunst – Rundfunksender Gliwice (német nyelven). [2005. november 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 7.)
65 lat temu wybuchła wojna (lengyel nyelven). (Hozzáférés: 2009. szeptember 7.)
A map placing the tower in Gliwice. [2005. december 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 7.)
A második világháború portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Gleiwitzi_incidens&oldid=24707410”
Lengyelország a második világháborúban
A Harmadik Birodalom által elkövetett bűncselekmények a második világháborúban
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. február 22., 22:28
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.