fr en hu hu hu hu hu en hu hu de hu hu en hu hu hu fr en hu en fr hu hu hu et en hu hu hu hu es hu en hu en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu de de de en en de en en de de de de en de de en de de de hu hu hu hu hu hu hu fr ru en sl en sv ru cs en en ca nb zh eu hu sk hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz az ku ru bg bn ca mzn hbs_lat cy da de el eo es et eu fa fi fr de he hi tl hy id es is it ja sv kk ko cs it lt lv en ml nl nb pl pms pt ro ru en hbs_lat en sk sl hbs_lat sv tr fy uz vi zh zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Charles Sanders Peirce – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 20.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
1914. április 19. (74 évesen)[2][3][4][5][6]
Harvard School of Engineering and Applied Sciences
American Academy of Arts and Sciences tiszteleti tagja
A Wikimédia Commons tartalmaz Charles Sanders Peirce témájú médiaállományokat.
Charles Sanders Peirce (Massachusetts, Cambridge, 1839. szeptember 10. – Pennsylvania, Milford, 1914. április 19.) amerikai matematikus, filozófus.
Wiliam James és John Dewey mellett Peirce a pragmatizmus meghatározó teoretikusa, ezenkívül ő a modern szemiotika megalapítója. Bertrand Russell szerint a legkiemelkedőbb amerikai gondolkodó, Karl Popper szerint pedig „minden idők egyik legnagyobb filozófusa”.
5 Magyarul megjelent művei
Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében!
A matematika, a logika és a filozófia területén is jelentőset alkotott, többek között:
bevezetett egy olyan szignifikanciatesztet, amelynek segítségével megállapítható, hogy egy vagy több mérés ugyanahhoz a normáleloszláshoz tartozik-e, mint a többi;
bebizonyította, hogy a „nem-és”, illetve „nem-vagy” logikai operációkból (ez utóbbit a tiszteletére Peirce-operátornak keresztelték) minden egyéb más logikai operáció levezethető;
a szemiotika területén Theory of Signs, ill. Theory of Meaning címmel írta meg elméletét.[7] Az ezen dolgozatokban megfogalmazottak az egész tudományág megalapozásához hozzájárultak.
Peirce ezenkívül foglalkozott a logikai következtetés lehetőségeivel, és a már ismert indukció és dedukció mellett harmadikként bevezette az abdukciót (hipotézis). Az ezt a hármast magában foglaló sorból alakította ki ismeret- és tudományelméletét.
↑ Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
↑ a b MacTutor History of Mathematics archive. (Hozzáférés: 2017. augusztus 22.)
↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ a b Nationalencyklopedin (svéd nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ Brockhaus (német nyelven)
↑ Collected Papers of Charles Sanders Peirce. University Press, Harvard, Cambridge/Mass. 1931-1958
Elisabeth Walther: Charles Sanders Peirce, Leben und Werk. AGIS, Baden-Baden 1989, ISBN 3-87007-035-8
Klaus Oehler: Charles Sanders Peirce, Beck, München 1993, ISBN 3-406-34635-9
Helmut Pape: Charles S. Peirce zur Einführung. Junius, Hamburg 2004, ISBN 3-88506-391-3
James Jakób Liszka: A General Introduction to the Semiotic of Charles Sanders Peirce. Indiana University Press, Bloomington/Indianapolis 1996
Bisanz, Dr. Elize: Charles S. Peirce. The Logic of Interdisciplinarity. The Monist-Series. Akademie Verlag, Berlin 2009, ISBN 978-3-05-004410-1
Ulrich Baltzer: Erkenntnis als Relationengeflecht. Kategorien bei Charles S. Peirce. Schöningh, Paderborn 1994, ISBN 3-506-70559-8
Joseph Brent: Charles S. Peirce. A Life. Indiana University Press, Bloomington, 1998, ISBN 0-253-33350-4
Hausman, Carl R.: Charles S. Peirce's Evolutionary Philosophy. Cambridge University Press, New York 1993
Michael H. G. Hoffmann: Erkenntnisentwicklung. Ein semiotisch-pragmatischer Ansatz., Klostermann, Frankfurt/Main 2005, ISBN 3-465-03439-2
Stefan Kappner: Intentionalität aus semiotischer Sicht. Peirceanische Perspektiven. De Gruyter, Berlin/New York 2004, ISBN 3-11-018288-2
Friedrich Kuhn: Ein anderes Bild des Pragmatismus. Wahrscheinlichkeitstheorie und Begründung der Induktion als maßgebliche Einflußgrößen in den "Illustrations of the Logic of Science" von Charles Sanders Peirce, Frankfurt am Main 1996, ISBN 978-3-465-02858-1
Farid Lighvani: Die Bedeutung von Charles Sanders Peirce für den amerikanischen Pragmatismus, Hamburg 2007, ISBN 978-3-8300-3023-2
Louis Menand: The Metaphysical Club. Farrar, Strauss and Giroux, New York 2001, ISBN 0-374-52849-7
Ralf Müller: Die dynamische Logik des Erkennens bei Charles S. Peirce. Königshausen und Neumann, Würzburg 1999, ISBN 3-631-48338-4
Ansgar Richter: Der Begriff der Abduktion bei Charles S. Peirce. Lang, Frankfurt/Main 1995, ISBN 3-631-48338-4
Don D. Roberts: The Existential Graphs of Charles S. Peirce. Mouton, The Hague 1973. (Approaches To Semiotics 27)
Gerhard Schönrich: Zeichenhandeln. Untersuchungen zum Begriff einer semiotischen Vernunft im Ausgang von Ch. S. Peirce., Suhrkamp, Frankfurt/Main 1990, ISBN 3-518-58024-8
Uwe Wirth (Szerk.): Die Welt als Zeichen und Hypothese. Perspektiven des semiotischen Pragmatismus von Charles S. Peirce. Suhrkamp, Frankfurt/Main 2000, ISBN 3-518-29079-7
Julia Zink: Kontinuum und Konstitution der Wirklichkeit. Analyse und Rekonstruktion des Peirce'schen Kontinuum-Gedankens., Diss. München 2004. (PDF)
Thomas A. Sebeok–Jean Umiker-Sebeokː Ismeri a módszeremet? avagy A mesterdetektív logikája; ford. Szili József; Gondolat, Bp., 1990
Pragmatizmus. A pragmatista filozófia megalapítóinak műveiből; vál. Szabó András György, ford. Fehér Márta, Márkus György, Vajda Mihály, bev. Sós Vilmos; Gondolat, Bp., 1981 (Gondolkodók)
Az amerikai pszichológia kezdetei
ISNI: 0000 0001 0792 3463
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Charles_Sanders_Peirce&oldid=23904272”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. május 28., 19:37
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.