fr fr hu hu hu hu hu hu hu hu fr la zh hu de hu en hu nb hu zh hu oc hu fr hu en hu da da nl en sv nb hu cs hu en hu hu hu en hu nb hu oc hu nb hu ca hy hu zh hu da hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en sv hu en en en en en en de en de en en en es de en en en en es nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu da hu hu da hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu sk fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de nl de am an ar ar arz en en sv az ku uz bcl de lt en ru sv bg new en bn bpy br hbs_lat ca pt en mhr id mzn tt hbs_lat pl vi cy da de fr el ca eo es et eu fa fi et nn fr it da en fy de hu ja nds gd lt gn de de ku he hi tl hbs_lat it tl hy hy it id en en hy es is it ja jbo sv ka uz en kk ta ko en de ku sk pl cs it lb hbs_cyr it en fr hu lt lv hi en pl en ru en ms en ml be mr ru ms my ru en ceb it nds af ne nl nb nb fi tl fr it or ta pa id cs en mai pl pnb pt io ro vi ru ru bxr es jbo en sd it hbs_lat de si en sk sl fy et sq hbs_lat nl en sv hu en ta te en en th tr ceb tr tr oc it en ug fy ur uz fr vi en tr ceb pl fa xmf he en zh zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. június 23.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk az 1995. évről szól. Az 1995-ös számról szóló cikket lásd itt: 1995 (szám).
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek – 2010-es évek – 2020-as évek – 2030-as évek – 2040-es évek
1.13 Az év során történt
2.1 Államok vezetőinek listája 1995-ben
2.3 1995 a légi közlekedésben
2.4 1995 a vasúti közlekedésben
2.11 1995 új világörökségi helyszínei
Ausztria, Finnország és Svédország belépésével 15 tagúra bővül az Európai Unió.
A GATT utódszervezeteként megalakul a Világkereskedelmi Szervezet (WTO).
január 11. – Uladzimir Syanko belarusz külügyminiszter látogatást tesz a NATO–központban és aláírja a Partnerség a békéért keretdokumentumot.
Nem sikerül életbe léptetni a vegyi fegyverekre vonatkozó 1993 évi ENSZ–egyezményt, mert azt csak 20 ország ratifikálta, holott a végrehajtáshoz 65 ország ratifikációjára lenne szükség.
Az USA 40 millió dolláros pénzügyi támogatást nyújt a gazdasági-pénzügyi válsággal küzdő Mexikónak.[1]
január 15. – II. János Pál pápa 5 millió hívő előtt pontifikál nagymisét a távol-keleti országok katolikus fiataljainak találkozóján Manilában.
A Richter-skála szerinti 7,3-es erősségű földrengés rázza meg Kóbe városát és környékét Japánban, több mint 6400 ember halálát és 300 000 ember otthonának pusztulását okozva.
Olaszországban szakértői kormány alakul Lamberto Dini vezetésével.
január 18. – Az Észak-atlanti Tanács elfogadja a NATO szabványosítási programját a hadianyagok és felszerelések, a technika és a műveletek szabványosítására vonatkozó NATO–politika és programok összehangolása céljából.
január 19. – Vezetői alkalmatlanság címén a Művelődési és Közoktatási Minisztérium felmenti Keserü Katalint, a frissen felújított Műcsarnok igazgatóját.[2]
január 22. – Izraelben két öngyilkos merénylő 21 embert öl meg a Beit Lid-i városközpontban.
január 23. – Arjan Starova albán külügy- és Alfred Moisiu védelmi miniszter-helyettes látogatást tesz a NATO központjában és elfogadja Albánia egyéni partnerségi programját.
január 24. – A volt luxemburgi miniszterelnök, Jacques Santer vezetésével hivatalba lép az EU új Bizottsága.
január 31. – Az Amerikai Egyesült Államok bejelenti, hogy egy évvel meghosszabbítja az atomkísérletekre meghirdetett egyoldalú moratóriumot.
Janis Trapans lett védelmi miniszter látogatást tesz NATO–központban és bejelenti, hogy elfogadják Lettország egyéni partnerségi programját.
A NATO jóváhagyta a közvetlen párbeszédre vonatkozó tervet Egyiptommal, Izraellel, Mauritániával, Marokkóval és Tunéziával az iszlám fundamentalizmus veszélye elleni küzdelem céljából.
február 9. – Horn Gyula miniszterelnök látogatást tesz a NATO központjában.
Alois Mock osztrák külügyminiszter látogatást tesz a NATO központjában és aláírja a PfP keretdokumentumot.
Határháború zajlik Peru és Ecuador között: A perui légierő több hullámban támadja az ecuadori határvidéket egy ásványkincsekben gazdag, vitatott hovatartozású terület miatt. A fegyveres harcok több hétig tartanak.[3]
február 16. – A Bosnyák-Horvát Föderáció elnökhelyettese elfogadja a Szerbia elleni gazdasági szankciók felfüggesztésére vonatkozó tervet annak fejében, hogy elismerik Boszniát és Horvátországot teljesen zárt bosnyák-szerb határ feltétele mellett.
február 23. – Fehéroroszország felfüggeszti fegyvermegsemmisítési programját és ezzel megsérti a CFE–szerződést.
február 24. – A NATO Brüsszelben tárgyalásokat kezd Marokkóval, Egyiptommal, Mauritániával, Tunéziával és Izraellel az észak-afrikai biztonság megvitatása céljából.
Észtország, Lettország és Litvánia külügyminiszterei a nemzetközi politikáról és logisztikáról szóló katonai együttműködési megállapodást írnak alá a NATO-val.
Al Gore amerikai alelnök látogatást tesz a NATO központjában.
Az USA, Franciaország, Németország és Olaszország megállapodik abban, hogy a szövetséges fegyverzeti együttműködés keretében kifejlesztik a Közepes Kibővített Légvédelmi Rendszert (MEADS).
A PfP tag Észtország aláírja a NATO-val való katonai együttműködés programját.
március 6. – Horvátország katonai szövetségre lép a boszniai Bosnyák-Horvát Föderációval.
március 8. – Willy Claes NATO-főtitkár Washingtonban tárgyal Bill Clinton amerikai elnökkel az ENSZ békefenntartó erőinek esetleges kivonását Horvátországból és Boszniából.
március 16. – A kisebbségek jogairól szóló magyar–szlovák megállapodás létrejötte.
március 18–20. – Párizsban 50 ország részvételével kezdetét veszi a Páneurópai Biztonsági Konferencia, amely stabilitási egyezményt fogad el az európai válság veszélyeinek elhárításáról, továbbá megállapodnak a határokra és az etnikai kisebbségek jogaira vonatkozó intézkedésekben.
március 30–31. – Az EBESZ főtanácsának ülése megvitatja a „21. század közös és átfogó biztonsági modelljét”, amely az összes részt vevő állam számára hasznos átfogó biztonsági koncepciót irányoz elő.
április 11. – Az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadja a 984. Határozatot, amely garantálja a segítséget az 1970. évi Atomsorompó Egyezményt aláíró, atomfegyverrel nem rendelkező országoknak arra az esetre, ha nukleária fenyegetés vagy támadás éri őket.
április 26. – Guido de Marco máltai külügyminiszter, miniszterelnök-helyettes aláírja a Partnerség a Békéért keretdokumentumot.
május 1–2. – A Horvát Hadsereg (HV) elfoglalja az ENSZ igazgatás alatt álló nyugat-szlavóniai UNPA-szektort.
május 11. – A NATO Tanácsa jóváhagyja az Atomsorompó Egyezmény határozatlan időre történő meghosszabbítását.
május 14. – Az SPD 33,4%-kal győz a brémai választásokon és a CDU-val közösen nagykoalíciós kormányt hoz létre.
május 15. – A Nyugat-európai Unió külügy- és védelmi minisztereinek lisszaboni találkozóján megvitatják a WEU és a NATO viszonyának jövőjét.
május 25. – Az ENSZ kérésére NATO–repülőgépek a boszniai Pale közelében egy szerb lőszerraktárat támadnak. Másnap újabb támadást hajtanak végre.
május 27. – Az Észak-atlanti Tanács ülése felszólítja a boszniai szerbeket, hogy szüntessék be az ENSZ védett területei elleni támadásokat és tegyenek eleget az UNPROFOR ultimátumának azzal, hogy kivonják az összes nehézfegyverzetet a szarajevói tilalmi övezetből, illetve az ENSZ ellenőrzése alá helyezik őket; továbbá elítéli az ENSZ békefenntartóinak meggyilkolását és fogva tartását.
május 30–31. – A NATO külügyminisztereinek és az Észak-atlanti Együttműködési Tanács noordwijki ülése.
június 1. – Leonyid Kucsma ukrán elnök látogatást tesz a NATO központjában.
június 14. – Hatalmába keríti a bugyonnovszki kórházat Samil Baszajev, a csecsen lázadók vezére és 100 társa.
június 28–30. – A NATO és a partnerországok küldötteinek részvételével NATO Közgazdasági Kollokviumot rendeznek, amelyen megvitatják az együttműködő partnerországok gazdasági reformjainak helyzetét.
július 1. – Gönczöl Katalin vezetésével megalakul az Országgyűlési Biztos Hivatala (OBH). (Feladatát 2012. január 1-jével az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala veszi át, utolsó – és egyben a jogutód hivatal – vezetője Szabó Máté.)[4]
ENSZ védett területté nyilványítása óta minden korábbinál erősebben ágyúzzák Srebrenicát.
Az ENSZ háborús bűnöket vizsgáló a hágai nemzetközi törvényszéke hivatalosan népirtással és emberiség elleni bűntettekkel vádolja meg Radovan Karadžić-csot és Ratko Mladić tábornokot.
NATO–repülőgépek a bosznia-hercegovinai Srebrenica területén lévő célpontokat támadnak.
A boszniai szerb csapatok elfoglalják a muszlimok által lakott Srebrenica kelet-boszniai várost, annak ellenére, hogy az ENSZ–védelem alatt áll. (Mintegy 8 ezer embert – zömmel férfiakat – elhurcoltak, többségüket agyonlőtték és tömegsírban temették el.)[5]
Először csendül fel az éterben Magyarország első Informatikai magazinműsorának szignálja a Petőfi Rádióban: a Modem Időké. Házi- és rendszergazdája Szilágyi Árpád.
Az Észak-atlanti Tanács keményen elítéli a boszniai szerbek támadásait a srebrenicai védett terület ellen.
A „Krajinai Szerb Köztársaság” térképe
Az USA képviselőháza megszavazza a Bosznia elleni fegyverembargó feloldását.
Válaszul Szarajevó ágyúzására a NATO megindítja az „Eltökélt Erő” (Operation Deliberate Force) fedőnevű műveletet, mely során repülőgépekkel és tüzérséggel támadják a szerbek állásait.
augusztus 4. – A Horvát Hadsereg (HV) általános támadást indít a „Krajinai Szerb Köztársaság” ellen.
augusztus 5. – A Horvát Hadsereg (HV) bevonul Kninbe.
augusztus 7. – Zágráb befejezettnek nyilvánítja katonai akcióját, amellyel felszámolják a „Krajinai Szerb Köztársaságot”. (A harcok nem szűntek meg, csak átterelődnek Nyugat-Boszniába!)
augusztus 30. – NATO–repülőgépek boszniai szerb állásokat támadnak Szarajevó közelében.
A NATO repülőgépei ismét bombázzák a boszniai szerb állásokat, valamint a Pale környéki célpontokat.
A szerbek – a NATO bombázására válaszul – tüzérségi támadást intéznek Szarajevó ellen.
A NATO felfüggeszti az „Eltökélt Erő” műveletet azt követően, hogy a boszniai szerbek hajlandók kivonni nehézfegyverzetüket a Szarajevó körüli 20 km-es tilalmi övezetből.
szeptember 2. – A Észak-atlanti Tanács felhatalmazza a NATO katonai parancsnokait, hogy bármikor folytassák a légi csapásokat a boszniai szerb állások ellen, hogy elhárítsák az ENSZ által védettnek nyilvánított területek elleni további agressziót.
szeptember 5. – NATO–repülőgépek újból támadják a boszniai szerb katonai célpontokat.
szeptember 12. – Hágában megállapodnak a COCOM helyébe lépő Wassenaar-egyezmény keretéről, amely szabályozza egyes hagyományos fegyverek és kettős felhasználású technológiák exportját.
Görögország és Macedónia megállapodást ír alá a diplomáciai és gazdasági kapcsolatok felvételéről.
A boszniai szerb katonai és politikai vezetők megállapodást írnak alá, miszerint visszavonják a nehézfegyverzetet a Szarajevó körüli 20 km-es tilalmi övezetből.
szeptember 20. – A Észak-atlanti Tanács megbeszélést folytat Oroszországgal a CFE–szerződés végrehajtásáról.
szeptember 21. – NATO–nagykövetek tanulmányt hagynak jóvá a NATO bővítéséről, amely körvonalazza a szövetséghez csatlakozni kívánó országokra vonatkozó tagsági követelményeket.
szeptember 25. – Bécsben megkezdődik az ENSZ hagyományos fegyverekről szóló áttekintő konferenciája.
szeptember 30.–október 5. – Az Opal hurrikán 19 embert öl meg az egyesült államokbeli Floridában, Georgiában, Alabamában, és Észak-Karolinában.
A horvátok és a szerbek között megegyezés jön létre arról, hogy Kelet–Szlavóniát átmeneti időszak után horvát fennhatóság alá helyezik.
Boszniában érvénybe lép a tűzszünet.
október 5–6. – A NATO védelmi minisztereinek williamsburgi találkozója.
október 12. – Sali Berisha albán elnök látogatást tesz a NATO központjában.
október 13. – A hagyományos fegyverzetekről folytatott ENSZ–konferencián nem tudnak megállapodni a gyalogsági aknák globális betiltásáról.
október 19. – A Észak-atlanti Tanács megbeszélést folytat az orosz képviselővel a boszniai béke végrehajtásának tervezéséről.
október 21. – Willy Claes lemond a NATO–főtitkári tisztségéről.
A NATO és a WEU memorandumot ír alá a két szervezet közötti közvetlen és átlátható kommunikációról.
Kofi Annan – az ENSZ főtitkárának különmegbízottja – látogatást tesz a NATO központjában.
november 1. – Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Horvátország vezetőinek részvételével megkezdődik a daytoni békekonferencia, Bosznia békéjéért.
november 4. – A 25 éves izraeli ultraortodox zsidó nacionalista Jigal Amir Tel-Avivban rálő Jichák Rabin kormányfőre, aki másfél órával később belehal sebesülésébe.[6]
november 7. – A magyar parlament elfogadja a devizatörvényt, ezzel az utolsó akadály is elhárul a forint konvertibilitása elől.
november 8. – Pavel Gracsov orosz és William Perry amerikai védelmi miniszter NATO központjában tárgyal az orosz erők részvételéről az IFOR-ban.
november 9. – Az Európa Tanács tagja lesz Macedónia és Ukrajna.
november 13. – Az amerikai szenátus külügyi bizottsága és a fegyveres erők bizottsága nem szavazza meg a vegyi fegyverekre vonatkozó egyezmény ratifikálását.
november 14. – A WEU–országok külügy- és védelmi miniszterei – madridi találkozójukon – megerősítik azt a célt, hogy a NATO európai pillére megerősítésének eszközeként fejlesztik a WEU-t.
november 15. – Macedónia csatlakozik a PfP-hez.
november 19. – A lengyel elnökválasztás második fordulójában Aleksander Kwaśniewski legyőzi Lech Wałęsát.
1948 után újra megnyitja kapuit a bukaresti értéktőzsde.
Diána walesi hercegné a BBC Televízióban elismeri, hogy megcsalta Károly herceget.
Daytonban megegyezés születik a délszláv háborús felek között a béke feltételeiben, ezek után Bosznia-Hercegovina egységes állam marad, de területét kettéosztják (a daytoni szerződést december 14-én írják alá)
Székesfehérváron felavatják az IBM első kelet-európai merevlemez-meghajtó üzemét.
november 22. – Martti Ahtisaari finn elnök és Kovács László, az EBESZ soros elnöke látogatást tesz a NATO-nál.
november 24. – Népszavazást tartanak a katolikus Írországban arról, hogy az alkotmányból töröljék Európában utolsóként a válás tilalmát.
november 28. – Az Európai Unió és 12 földközi-tengeri szomszédos ország megállapodást ír alá Barcelonában a jövőbeni politikai és gazdasági együttműködésről.
december 5. – A spanyol Javier Solana a NATO új főtitkára (1999. október 6-áig).
december 7–8. – Az EBESZ Budapesten tartott minist tanácsi ülése útmutást ad a Biztonsági Modellhez, és megerősíti a szervezet feladatvállalását Bosznia-Hercegovinában.
Először végeznek olyan csontvelő-átültetést egy AIDS-es betegen, Jeff Gettyn, amelynél a csontvelő egy páviántól származott.
A Daytoni békeszerződés aláírása.
Az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadja az 1030. sz. határozatot a többnemzetiségű katonai béketeremtő erő (IFOR) létrehozásról.
A pedagógusok első országos sztrájkja Magyarországon.[7]
december 16. – Megkezdődik a NATO által vezetett Béketeremtő Erő (IFOR) telepítése Boszniába.
december 20. – Az ENSZ békefenntartó (UNPROFOR) erői átadják a boszniai katonai műveletek irányítását az IFOR-nak.
Az év során történt[szerkesztés]
A Java programozási nyelv az egyik legnépszerűbb programozási nyelvvé válik.
Az aggteleki cseppkőbarlangokat a világörökség részévé nyilvánítják.
Államok vezetőinek listája 1995-ben[szerkesztés]
1995 a légi közlekedésben[szerkesztés]
1995 a vasúti közlekedésben[szerkesztés]
Makón megalakul a Gire avantgarde metal együttes.
Shakira: Pies descalzos Shakira első kontinentális sikerét hozó album, egész Dél-és Közép Amerika területén híres lett.
június 13. - Megjelenik Alanis Morissette Jagged Little Pill című albuma, ami minden idők legtöbb példányszámban eladott debütáló albuma. Azóta több, mint 30 millió darabot adtak el belőle.
november 20. – A rádiókban felcsendül egy addig nem hallott Beatles-felvétel, a „Free as a bird”.
Ace of Base: The Bridge
Blind Guardian: Imaginations from the Other Side
Blur: The Great Escape
Bonnie Tyler: Free Spirit
Enya: The Memory of Trees
2 Unlimited: Hits Unlimited
Iron Maiden: The X Factor
Janet Jackson: Design of a Decade 1986/1996
La Bouche: Sweet Dreams
Madonna: Something to Remember
Michael Jackson: HIStory: Past, Present and Future, Book I
Paula Abdul: Head Over Heels
Red Hot Chili Peppers: One Hot Minute
Roxette: Don't Bore Us - Get to the Chorus - Roxette's Greatest Hits
Queen: Made in Heaven
Tanita Tikaram: Lovers in the City
Augusztus 23. Az FTC Labdarúgócsapata a Belga RSC Anderlecht et 2-1 gyel legyőzve összesítésben első magyar csapatként bejut a Bajnokok Ligája csoportkörébe.
Október 22. Michael Schumacher az csendes-óceáni nagydíj megnyerésével megvédi tavalyi világbajnoki címét, Benetton-Renault csapatnál.
A Ferencváros nyeri az NB1-et. Ez a klub 25. bajnoki címe.
november 20. – Lemond Horváth Ádám, a Magyar Televízió elnöke, mert nem ért egyet a tervezett médiatörvénnyel.
1995 új világörökségi helyszínei[szerkesztés]
Tonny Trindade de Vilhena holland labdarúgó
január 5. – Kókány Regina labdarúgó
január 6. – Zeller Dóra labdarúgó
január 10. – Tan Sze-hszin kínai tornász
január 12. – Alessio Romagnoli olasz labdarúgó
január 17. – Kiss Szofi szinkronúszó
január 20. – Timon Barnabás magyar színész
január 25. – Czető Ádám magyar színész, szinkronszínész
január 30. – Jack Laugher angol műugró
február 5. – Pásztor Bence magyar kalapácsvető
február 6. – Leon Goretzka német labdarúgó
február 8. – Jao Csin-nan kínai tornász
február 11. – Maciej Musiał lengyel színész és televíziós műsorvezető
február 14. – Bóta Botond műugró
március 8. – Luca Brecel belga sznúkerjátékos
március 12. – Andrea Chiarabini olasz műugró
március 14. – Búzás Dorottya erdélyi magyar biatlonista, sífutó
március 27. – Mac Bohonnon amerikai síakrobata
március 30. – Tao Geoghegan Hart brit kerékpáros
április 3. – Adrien Rabiot francia labdarúgó
április 7. – Nagy Alexandra labdarúgó
április 18. – I Szungjun, dél-koreai íjász
április 22. – Adam Lamhamedi marokkói–kanadai kettős állampolgárságú alpesisíző
május 5. – James Connor ausztrál műugró
Mariusz Stępiński lengyel labdarúgó
Yona Knight-Wisdom jamaicai műugró
június 18. – Huszák Alexandra magyar jégkorongozó
július 31. - Lil Uzi Vert amerikai rapper
augusztus 15. - Chief Keef amerikai rapper
augusztus 22. – Dua Lipa angol énekesnő
augusztus 31. – Bobál Gergely labdarúgó
szeptember 2. – Aleksandr Barkov finn jégkorongozó
szeptember 3. – Tóth Lüszi magyar énekesnő
szeptember 17. – Vay Viktória magyar színésznő
szeptember 29. – Forgács Dávid magyar labdarúgó
október 6. – Nikas Dániel szinkronszínész
október 16. – Pak Szangjong olimpiai bajnok dél-koreai párbajtőrvívó
október 29. – Hiraoka Taku olimpiai bronzérmes japán hódeszkás
november 16. – Noah Gray-Cabey amerikai színész
november 17. – Benjamin Gischard svájci tornász
Liu Shaolin Sándor rövidpályás gyorskorcsolyázó
Michael Clifford ausztrál énekes, a 5 Seconds of Summer gitárosa
Ross Lynch amerikai színész, énekes és zenész
Kim Hanszol dél-koreai tornász
Kim Tae Hyung dél-koreai énekes
Vadnai Benjamin magyar vitorlásversenyző
január 1. – Wigner Jenő, magyar fizikus (* 1902)
január 2. – Sziad Barré, szomáliai elnök (* 1919)
január 8. – Ballya Hugó, Európa-bajnok evezős, edző (* 1908)
január 30. – Gerald Durrell, zoológus, író (* 1925)
január 31. – Balthazár Lajos, vívó (* 1921)
február 1. – Antal Róbert, olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1921)
február 5. – Machovits István, Kossuth díjas darutervező mérnök (* 1906)
február 21. – Bárány István, olimpiai ezüstérmes, Európa-bajnok úszó, edző, sportvezető, szakíró (* 1907)
február 23. – James Herriot, angol állatorvos, író (* 1916)
március 14. – Moholi Károly, magyar geográfus (* 1916)
március 27. – Eric Lynn Wright, ismertebb nevén Eazy-E, amerikai rapper (* 1963)
április 2. – Hannes Olof Gösta Alfvén, Nobel-díjas svéd plazmafizikus (* 1908)
április 4. – Koltai Jenő, rajzfilmrendező (Rajzfilmbemutató 1996-ban"A hetedik testvér" című rajzfilm(* 1938)
április 23. – Kőszegi Imre magyar író, újságíró, műfordító (* 1903)
május 14. – Kozmutza Flóra, magyar pszichológusnő, József Attila kezelője, Illyés Gyula felesége (* 1905)
május 15. – Páskándi Géza, erdélyi magyar író, költő, drámaíró (* 1933)
május 18. – Bor Ambrus író, műfordító, publicista (* 1921)
június 12. – Arturo Benedetti Michelangeli olasz zongoraművész (* 1920)
június 29. – Lana Turner, amerikai színésznő (* 1921)
július 5. – Jüri Järvet, észt színész (* 1919)
július 8. – Kovács Pál, hatszoros olimpiai bajnok vívó (* 1912)
Borbás Tibor, Munkácsy-díjas szobrászművész (* 1942)
Jerry Lordan, brit énekes, zeneszerző (* 1934)
július 27. – Rózsa Miklós zeneszerző (* 1907)
augusztus 11. – Alonzo Church, matematikus (* 1903)
augusztus 13. – Kállai Klára természetgyógyász, gasztronómiai szakíró (* 1923)
augusztus 25. – Subrahmanyan Chandrasekhar, indiai fizikus, asztrofizikus és matematikus (* 1910)
szeptember 9. – Móricz Virág, író (* 1909)
szeptember 12. – Jeremy Brett (er. Peter Jeremy William Huggins brit színész ("Sherlock Holmes") (* 1933)
szeptember 13. – Csorba Győző, magyar költő, műfordító (* 1916)
szeptember 20. – Baka István, magyar költő, műfordító (* 1948)
október 6. – Mándy Iván, író (*  1918)
október 27. – Jacques Heurgon francia klasszika-filológus (*  1903)
november 4. – Jichák Rabin, Béke-Nobel-díjas izraeli miniszterelnök (* 1922)
november 10. – Ken Saro-Wiwa, Alternatív Nobel díjas ogoni (nigériai) író, költő (* 1941)
november 20. – Szergej Grinkov, szovjet többszörös olimpiai bajnok páros műkorcsolyázó (* 1967)
november 23. – Louis Malle, Oscar-díjas francia filmrendező (* 1932)
december 12. – Bozóky László sugárfizikus, mérnökfizikus, az MTA rendes tagja (* 1911)
december 22. – Butterfly McQueen, amerikai filmszínésznő (* 1911)
Martin Lewis Perl és Frederick Reines amerikai fizikusok
Paul J. Crutzen holland, és Mario J. Molina, F. Sherwood Rowland amerikai kémikusok
Christiane Nüsslein-Volhard német, és Eric F. Wieschaus, Edward B. Lewis amerikai orvosok
Seamus Heaney: északír származású költő, esszé- és drámaíró
Józef Rotblat lengyel származású angol radiológus, és a Pugwash Conferences on Science and World Affairs szervezet
Robert E. Lucas Jr. amerikai közgazdász
május 7. – A második világháború befejeződésének 50. évfordulója.
július 2. – A sportújságírók napja. (Először ebben az évben ünnepelték, a Nemzetközi Sportújságíró Szövetség (AIPS) 1924-es megalakulásánek emlékére)
Horváth Jenő: Évszámok könyve. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2001.
Az év krónikája. HVG, 1995. évf. 51-52. szám (1995. december 23.)
↑ HVG, 1995. évf. 51-52. szám (1995. december 23., 66. oldal)
↑ HVG, 1995. évf. 51-52. szám (1995. december 23., 86. old.)
↑ HVG, 1995. évf. 51-52. szám (1995. december 23., 67. oldal)
↑ Az Országgyűlési Biztos Hivatalának megszüntető okirata és az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala alapító okirata. In.: Hivatalos Értesítő. 2011/63. sz., 11979-11983. p.
↑ Srebrenicai mészárlás: életfogytiglani börtönbüntetés az elkövetőknek Archiválva 2009. szeptember 9-i dátummal a Wayback Machine-ben URL hozzáférés – 2009. szeptember 7.
↑ Keresztes Imre: Béke vele. In.: HVG. XLII. évfolyam, 2020/46. (2157.) szám, 36. oldal, ISSN 1217-9647
A Wikimédia Commons tartalmaz 1995 témájú médiaállományokat.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1995&oldid=24864554”
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. április 20., 01:48
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.