hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu oc hu de hu hu hu hu hu hu hu wuu hu eu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en cs de hu hu nl hu hu ca en fr hbs_lat hu en hu hu id ga hu fr hu hu fr hu hu tr hu ceb hu fr hu et hu fr hu tr hu hu hu hu de pl sk en en en tr hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu fr pt pl de hu hu hu hu hu hu hu it el hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es cs hu hu hu lt hu cs hu hu hu es hu en fr hu fr hu pl fr hu hu pl vi es hu hu hu hu de hu hu cs nl hu en cs de hu hu de tr pt pl hu hu hu es en hu hu hu en cs de hu hu hu hu fr fr fr hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en id hbs_lat eo et fa fr he hy it ms en nl pt ro sk sl sv vi tr zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. szeptember 13.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Alap témájú médiaállományokat.
Alap község Fejér megyében, a Sárbogárdi járásban.
A település a Mezőföldön terül el, 10 km-re a legközelebbi várostól, Sárbogárdtól, ahonnan a 6223-as út vezet Alapra. A hazai vasútvonalak közül a Mezőfalva–Rétszilas-vasútvonal érinti, amelynek egy megállási pontja van itt, Alap megállóhely. A község településszerkezetét tekintve síkvidéki útifalu.
A falut besenyő vezérek alapították az Árpád-korban. Első írásos emléke a 13. századból maradt fenn; neve ebben Olup alakban szerepel. Valószínűleg itt élt, vagy innen származott el Alapi Ákos, akit az oklevelek 1280-ban említenek, s aki rokonával együtt téki (dégi?) nemeseket vádolt rablással, valamint Miklós fia Miklós, aki apósától Geresden, Baranya vármegyében kapott földet.
1328-ban Alapi Miklós fia, Besenyő Péter a Baksa nemzetség-beli Tamás fia László szerviense volt.
A falu a 14–15. században Várpalota (akkor Palota) várának a birtoka volt. Egy 1568-69-ben végzett összeírás szerint akkor még csak 10 nemesi család élt a településen, de ez a szám 1578-ra már 26 nemesi családra nőtt.
A 15. századtól a faluban salétromház is működött puskapor előállítása céljából. A salétromból előállított puskaporért a király emberei és Ali pasa katonái is többször megfordultak itt.
A török hódoltság alatt, a 15 éves háború idején a település elnéptelenedett, mert a császári seregek a Kelet-Dunántúl és Székesfehérvár visszafoglalása idején kitelepítették lakóit, akik különböző dunántúli megyékben találtak új otthonra.
Alap akkori birtokosa a Salamon család volt, amely birtokait elzálogosította, és több mint egy évszázadra el is hagyta a falut.
A visszatelepülés csak 1688-ban, a megye felszabadulása után kezdődött el.
Alap lakóinak száma a visszatelepülés után az alábbiak szerint alakult: 1785-ben még alig haladta meg az 500-at, 1850-re azonban már az 1500-at is túllépte, s az 1930-as évekre jóval meghaladta a 3000-et. Ez a lakosságszám azóta folyamatosan csökken. 1960-ban még mintegy 3000 lakója volt a községnek, 2004-ben azonban már 2500-nál is kevesebb.
A falu lakói főleg növénytermesztéssel és állattenyésztéssel (szarvasmarha- és lótenyésztés) foglalkoznak. Jelentős a szőlőművelés is, amelyet már a 19. század végén külön rendeletekkel szabályoztak.
1990–1991: Dr. Stranigg Tamás (MDF)[7]
1991–1994: Tóth István (MDF)
1994–1998: Horváth József (MSZP)[8]
1998–2002: Horváth József (MSZP)[9]
2002–2006: Horváth József (MSZP)[10]
2006–2010: Méhes Lajosné (független)[11]
2010–2014: Méhes Lajosné (független)[12]
2014–2019: Méhes Lajosné (független)[13]
2019-től: Szalai János Milán (független)[1]
A település népességének alakulása:
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 75,5%-a magyarnak, 1,4% cigánynak, 0,8% németnek, 0,4% románnak mondta magát (24,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 50,6%, református 7,7%, evangélikus 0,5%, görögkatolikus 0,2%, izraelita 0,1%, felekezeten kívüli 9,4% (30,9% nem nyilatkozott).[14]
Római katolikus templom (barokk stílusú)
A falunak régi hagyománya az állattenyésztés, ezen belül is kiemelkedik a lótenyésztés.
↑ a b Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2022. augusztus 4.)
↑ Alapi Közös Hivatal (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2015. május 9.)
↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2015. január 1. (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2015. szeptember 3. (Hozzáférés: 2015. szeptember 4.)
↑ Alap, Hungary (angol nyelven) (html). Falling Rain Genomics, Inc. (Hozzáférés: 2012. július 4.)
↑ a b c Fejér megyei kistérségek összehangolt stratégiai programja (pdf) pp. 29–34. Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület, 2001. [2013. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 11.)
↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
↑ Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
↑ Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 16.)
↑ Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
↑ Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 4.)
↑ Alap települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 12.)
Alap Község hivatalos honlapja
A Sárbogárdi járás települései
Adonyi járás: Adony ·  Baracs ·  Dunapentele ·  Ercsi ·  Érd ·  Iváncsa ·  Kisapostag ·  Kisperkáta ·  Nagyperkáta ·  Pusztaszabolcs ·  Rácalmás ·  Ráckeresztúr ·  Százhalombatta
Móri járás: Bakonykúti ·  Bakonysárkány ·  Balinka ·  Bodajk ·  Csákberény ·  Csákvár ·  Csókakő ·  Fehérvárcsurgó ·  Gánt ·  Gúttamási ·  Isztimér ·  Magyaralmás ·  Mór ·  Nagyveleg ·  Pusztavám ·  Söréd ·  Vérteskozma
Sárbogárdi járás: Alap ·  Alsószentiván ·  Cece ·  Hercegfalva ·  Igar ·  Káloz ·  Nagylók ·  Pusztaegres ·  Sárbogárd ·  Sáregres ·  Sárkeresztúr ·  Sárosd ·  Sárszentágota ·  Sárszentmiklós ·  Szolgaegyháza ·  Vajta
Székesfehérvári járás: Aba ·  Csór ·  Csősz ·  Falubattyán ·  Füle ·  Gárdony ·  Inota ·  Iszkaszentgyörgy ·  Jenő ·  Kápolnásnyék ·  Lovasberény ·  Moha ·  Nadap ·  Nádasdladány ·  Nagyláng ·  Pákozd ·  Pátka ·  Polgárdi ·  Sárkeresztes ·  Sárkeszi ·  Sárszentmihály ·  Seregélyes ·  Soponya ·  Sukoró ·  Szabadbattyán ·  Tác ·  Úrhida ·  Velence ·  Zámoly
Váli járás: Alcsút ·  Baracska ·  Bicske ·  Bodmér ·  Bot ·  Csabdi ·  Diósd ·  Etyek ·  Felcsút ·  Gyúró ·  Kajászószentpéter ·  Kuldó ·  Mány ·  Martonvásár ·  Pázmánd ·  Pusztazámor ·  Sóskút ·  Szár ·  Tabajd ·  Tárnok ·  Tordas ·  Újbarok ·  Vál ·  Vereb ·  Vértesacsa ·  Vértesboglár ·  Vértesdoboz
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Alap_(település)&oldid=25265320”
Wikidata koordinátákat használó lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. szeptember 13., 15:30
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.