hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu rm hu hu hu hu en hu hu hu hbs_lat hu hu hu ca hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl de an ar fr arz as en az ku uz de lt ru sv bg bn br hbs_lat uk ca mhr mzn tt hbs_lat cy da de fr el eo es et eu fa fi fr fy de nds gd lt gn he hi tl hbs_lat tl hy hy id fr en is it ja sv ka kk ta ko en pl cs it lb it fi fr hu lt lv en en ml be mr ms my ne ne nl nb nb fr pa cs als pl pms pnb ps pt io ro ru ru sa bxr jbo en it hbs_lat si en sk sl et sq hbs_lat sv hu en ta te en th ceb tr oc en fy ur uz fr vi pl zh xmf he da zh fr zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2021. november 9.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye.
Pártnak nevezzük azt a társadalmi szervezetet, amelyet rendszerint egy alapító tag vagy egy alapítóközösség hoz létre azzal a céllal, hogy az adott társadalomban a politikai hatalomból részesüljön többnyire választások révén. Lényeges kellékei a párt ideológiája vagy programja, amelynek rendszerint előzményei, jeles képviselői, teoretikusai és reprezentatív irányzatai vannak. Fontos a regisztrált tagság, a rendszeres találkozás, gyűlés vagy kongresszus, a tisztségviselők kinevezésének módja stb. Törvényi kereteit Magyarországon jelenleg az Alaptörvény és az egyesülésről szóló törvény rendelkezései tartalmazzák.
A párt elismertségét a választásokon elért szavazatok mennyisége adja, míg anyagi támogatásáról az egyes országok kormányai szintén eszerint rendelkeznek. A pártok jellegzetes módon szakadnak és egyesülnek, illetve egymást rombolják, többnyire a pártból elüldözött vagy onnan kiváló tagjaik révén.
1.2 A párt a többpártrendszerben
céljának elérésére szervezi tagjai tevékenységét.
A párt fogalma eltér a pártállam és a többpártrendszer viszonyai között.
A pártállami „egypárt” tagsággal rendelkező társadalmi szervezet, amely egyben az államhatalommal is összefonódik, személyi és ideológia szempontból egyaránt. Ebben az értelemben állampártnak is nevezik.
Ilyen párt működhet látszólagos többpártrendszerben is (például a NSZEP az egykori NDK-ban vagy a LEMP a Lengyel Népköztársaságban.
A tagokat erős egzisztenciális szálak fűzik az egypárthoz. Aki nem tagja az egypártnak, az „pártonkívüli”.
A pártállami alkotmányok és a választójogi szabályok az egypártnak különleges szerepet juttatnak. Mindenki számára világos, hogy a párt bukása saját politikai rendszerének a bukását is jelenti.
George Orwell találóan „belső pártnak” nevezi az állampárt tényleges hatalmat gyakorló magját, szemben a „külső párttal”, amely voltaképpen karrieristákból és szimpatizánsokból áll. (1984)
A párt a többpártrendszerben[szerkesztés]
A párt tagsággal rendelkező, tartósan fennálló szervezet, amely a parlamenti választásokon verseng a hatalmi pozíciók megszerzéséért, illetve a kormányzati pozíció megtartásáért.
Vannak rétegpártok, amelyek bizonyos társadalmi csoportok érdekeit kívánják képviselni (például Vállalkozók pártja) és vannak néppártok, amelyek több réteg képviseletét tűzik ki céljukként. A pártok jellemzően az egész ország érdekeire hivatkoznak, nemcsak a párttagságéra.
megosztottság – konfliktus kifejezői
érdekek, ideológia alapján megosztják a társadalmat
a rész az egészet képviseli
nem partikuláris érdekeket közvetítenek
alapvetően a közjó érdekében tevékenykednek
a polgári társadalom képviseletében tevékenykedik
programjaikban alternatívákat kínálnak a társadalmi problémák megoldására
az állam és a társadalom között közvetít
programjuk a közjóra, általános érdekre irányul
céljaik sokrétűek, megvalósításukhoz a teljes kormányzati hatalom elnyerésére törekedne
LaPalombara és Weiner szerint egy pártnak az alábbi négy feltétel kell rendelkezni:
állandó szervezet, az aktuális vezetőtől független, stabil világkép
látható és hierarchizált szervezet, kommunikáció a helyi és országos szerveken beül
a vezetők törekednek a döntések feletti hatalomra, és annak megtartására
az állandó szervezet arra törekszik, hogy minden eszközt felhasználjon a tömegtámogatás növelésére
Az európai fejlődés során az angoloknál jelentek meg először a modern pártok feltételei.
A whigek és a toryk a parlament javára változtatták meg az erőviszonyokat, az uralkodó ellenében. A 18. század végére a pártok pozitív elismerést vívtak ki maguknak, a politikai rendszer belső szereplőivé váltak.
A modern angol pártrendszer az ipari forradalmat követő demokratizálódási folyamathoz igazodva fejlődik, fokozatosan kiépíti parlamenten kívüli szervezeteit, kísérletet tesz a lakosság politikába való bevonására.
Az egyes politikai irányzatok klubokat szerveznek, később tömegmozgalmakkal kapcsolódtak össze. 1870-re a képviselők a párthovatartozás alapján különböztetik meg magukat.
A kontinensen hosszú ideig (még a polgári forradalmak időszakában és utána is) a pártokat a nép és a közérdek ellenségének tartották. A párteszme nem az alkotmányos kereteken (parlamenti) belül fogalmazódott meg, társadalmi mozgalomként jelent meg, s nem egyszer szemben állt a hivatalos rendszerrel. Az ipari forradalmat követően átértékelődött a pártok szerepe, hiszen egy orientációját vesztett tömeg újraorientálásáról, az elveszett életértelem visszaszerzéséről volt szó
A Beyme- féle 10 párttípus:
liberális (feudalizmus, rendiség ellen)
radikális (francia forradalom, annak eszméi: szabadság, egyenlőség, tulajdon biztonsága)
konzervatív (régi arisztokraták – átmeneti pártok)
szocialista (szociáldemokrata) (4. rend, a proletariátus érdekeit képviselték)
paraszt (vidéki agrártársadalom ipari tőkével, a városi polgársággal szemben)
regionális, etnikai pártok (politikai önrendelkezési jogaikért folytattak harcot)
kommunista (baloldali radikális, forradalmi ideológia, zárt szervezeti rend)
fasiszta (szélsőjobb, nacionalista, totális egyeduralomra törekszik)
környezetvédők (ökológiai pártok az 1970-es évektől)
társadalom, politika kapcsolatának megvalósítói
választási alternatívákat dolgoznak ki
érdekek aggregálása (begyűjtése, egyesítése, összegzése)
érdekek artikulációja (kifejezésre juttatják)
szakszervezetek, társadalmi érdekképviseletek keresése
az emberek valahova tartozzanak
beintegrálja az egyént a társadalomba
a közös program megvalósítására politikai akaratképzési folyamatban való részvétel
lehetőséget biztosít karrier építésre (kulcspozícióra, kinevezésre a közjogi tisztségekre)
nem kell érteni a szakmához(!)
kormányzati, illetve ellenzéki szerepkör .
A Magyar Királyság pártjainak listája
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Párt&oldid=24370956”
Forrással nem rendelkező lapok
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2021. november 9., 22:11
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.