fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu de hu hu ca hu cs hu fr hu oc hu en hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu ms hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu en hu en cs de hu hu hu hu ru en en hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ar arz ca mhr id hbs_lat da de eo es eu fa fr hbs_lat it lt lv ms nl pl pt ro ru hbs_lat sk hbs_lat tr oc fy ur pl zh fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. augusztus 27.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikimédia Commons tartalmaz Héthárs témájú médiaállományokat.
Héthárs (szlovákul Lipany, németül Siebenlinden, latinul Septemtiliae) város Szlovákiában, az Eperjesi kerület Kisszebeni járásában.
Eperjestől 26 km-re északnyugatra, Kisszebentől 12 km-re északnyugatra, a Tarca partján fekszik, a 68-as út mentén.
Ősrégi település, már a honfoglalás előtt létezett.
Szláv lakossága mellé kunokat, székelyeket, úzokat telepítettek. A tatárjárásban elpusztult, ezután németekkel telepítették be. Első írásos említése „Septem Tyliis” alakban 1312-ből származik, amikor Tarkő várának uradalmához tartozott. 1315-ben „Sybunlendum”, 1352-ben „Hethas” alakban szerepel az írott forrásokban. A 15. században már nemesi községnek számított. 1427-ben 80 portája volt. 1550-ben megváltotta magát földesurától, Tarczay Györgytől. Lakói főként mezőgazdasággal és kézművességgel foglalkoztak. Később királyi kiváltságokat kapott és hetivásárokat tarthatott. 1563-ban vámmentességet kapott. A 16. században főként a kereskedelemnek köszönhetően Sáros vármegye legjelentősebb települései közé fejlődött. A 18. század közepén élte a város virágkorát, lakói 1753-ban szabad költözési jogot kaptak és 6 évre mentesültek az adófizetés alól. A főbb birtokosok a Szirmay és Aspermont családok, később a Dessewffyek voltak. 1787-ben 144 házában 806 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HÉTHÁRS. Siebenlinden. Mező Város Sáros Várom. földes Ura Szirmay Uraság, lakosai katolikusok, fekszik az északi járásban, kies helyen, ’s az Uraságnak házai ékesítik, Ispotálya is van, réttye kevés, de földgye gabonát bőven termő, legelője, ’s erdeje elég van, Országos Vásárjai is vagynak, piatza helyben, és serháza, vidéki piatzozásától sints meszsze.”[2]
1828-ban 154 háza volt 1167 lakossal. 1849-ben területén csata zajlott a magyar és cári csapatok között.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a városról: „Héthárs, (Lipjani, Siebenlinden), tót mv., Sáros vmegyében, a Tarcza mellett, ut. p. Eperjeshez éjszak-nyugotra 3 1/2 mfld: 1121 kath., 65 zsidó lak. Kath. paroch. templomában a Tárcza és a Dessewffy nemzetségnek több emlékjelei látszanak. Földje jó rozsot terem; legelője, erdeje bőven; liszt- és fürész-malmai vannak. F. u. Dessewffy nemzetség, de magát megváltotta.”[3]
1880-ban tűzvész pusztított. A 19. század végére a nagy tűzvészek és a kivándorlási hullám következtében lakosságának száma jelentősen visszaesett és elveszítette korábbi jelentőségét. 1909 és 1924 között járási székhely volt. A trianoni diktátumig Sáros vármegye Héthársi járásának székhelye volt. Lakói földművesek, fazekasok, csizmadiák, szabók, szerszámkészítők voltak.
1910-ben 1422-en lakták, ebből 770 szlovák, 454 magyar és 139 német nemzetiségű.
2011-ben 6427 lakosából 5381 szlovák és 592 cigány.
A város nevezetessége a 14. századi gótikus római katolikus templom, melyet a Tarczayak építtettek és Szent Márton püspök tiszteletére szenteltek. Berendezése eredeti, nagyon értékes. Szűz Mária és Jézus faszobrai 14. századiak. Főoltára részben Lőcsei Pál mester munkája.
Említésre méltó még Tarczay Tamás alakos sírkőlapja 1493-ból és Dessewffy István alakos síremléke a 17. századból.
↑ Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Héthárs város hivatalos honlapja
A héthársi zsidóság története
A Kisszebeni járás települései
Alsószalók (Nižný Slavkov) ·  Bajorvágás (Bajerovce) ·  Berzevice (Brezovica) ·  Bodonlaka (Bodovce) ·  Csendespatak (Tichý Potok) ·  Daróc (Šarišské Dravce) ·  Décső (Ďačov) ·  Deléte (Daletice) ·  Felsősom (Drienica) ·  Gombosszentgyörgy (Hubošovce) ·  Hámbor (Brezovička) ·  Fazekasrét (Lúčka) ·  Héthárs (Lipany) ·  Hőnig (Hanigovce) ·  Jakabfölde (Jakubova Voľa) ·  Jákórésze (Jakovany) ·  Jernye (Jarovnice) ·  Kisszebenmajor (Červená Voda) ·  Magas (Vysoká) ·  Magyarjakabfalva (Jakubovany) ·  Krivány (Krivany) ·  Litinye (Ľutina) ·  Milpos (Milpoš) ·  Nyársardó (Ražňany) ·  Olajpatak (Olejníkov) ·  Olysó (Oľšov) ·  Osztrópatak (Ostrovany) ·  Pécsújfalu (Pečovská Nová Ves) ·  Polony (Poloma) ·  Pusztasalgó (Uzovský Šalgov) ·  Ratvaj ·  Roskovány (Rožkovany) ·  Széprét (Krásna Lúka) ·  Szinyefő (Renčišov) ·  Szentmihályfalva (Šarišské Michaľany) ·  Tarca (Torysa) ·  Tarcadobó (Dubovica) ·  Tarkő (Kamenica) ·  Tótselymes (Šarišské Sokolovce) ·  Úszfalva (Uzovce) ·  Úszpeklény (Uzovské Pekľany) ·  Vörösalma (Červenica pri Sabinove)
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Héthárs&oldid=25175846”
A Kisszebeni járás települései
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. augusztus 13., 20:48
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.