hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu en de hu hu fr hu ru cs zh hu hu hu hu fr hu hu en hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Hájó (Haieu), település Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
A Wikimédia Commons tartalmaz Hájó témájú médiaállományokat.
Nagyváradtól délkeletre, Félixfürdőtől keletre, a Pecze-patak és a nagyvárad–belényesi vasútvonal mentén, Rontó, Betfia és Kardó közt, Püspökfürdő szomszédságában fekvő település.
Neve a Pecze-pataknak középkori Hévjó elnevezéséből ered, melyet később Héjó-ra, végül pedig Hájó-ra ferdítettek el.
Árpád-kori település, mely egykor nem a mai helyén, hanem a temető és Hájó ősi, de 1857-ben átalakított temploma körül állt.
Nevét már 1249-ben említette oklevél Hewyo néven.
1272–1290 között Heyo ~ Hewio, 1332–1337 között Hevio, Heyo, Hevio, 1374-ben Heyo, Heuio, 1552-ben Hayo, 1808-ban Hajó, 1888-ban és 1913-ban Hájó néven írták.
1249-ben IV. Béla király a Geregye nemzetségből származó Pál országbíró, zalai főispánnak adományozta. Később azonban IV. László király Pál fia Miklós vajdától kártételei miatt elkobozta és a váradi káptalannak adta. Ebben az időben a község lakosai az adó- és tizedfizetés alól fel voltak mentve és csak a váradi vár számára tartoztak meszet égetni.
1851-ben Fényes Elek írta a településről:
Hájó, Bihar vármegyében, dombos helyen, 287 görög katholikus lakossal, s
anyatemplommal. Határa 1000 hold, ... Határán van a híres váradi meleg fördők egyike, melly Püspökfördőnek nveztetik. Szinte inen ered a Pecze vize, mellyen az uraságnak nagy malma van 4 kőre, s mivel télen sem fagy be, 7000 vft haszonbért is fizetnek érte az izraeliták. Birtokosa a váradi deák püspök
1910-ben 522 lakosából 86 magyar, 436 román volt. Ebből 47 római katolikus, 409 görögkatolikus, 26 görögkeleti ortodox volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Központi járásához tartozott.
Hájóhoz tartozott Szent László- vagy Püspökfürdő is, mely a település határában található.
Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
↑ Populaţia stabilă pe judeţe, municipii, oraşe şi localităti componenete la RPL_2011 (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet. (Hozzáférés: 2014. február 4.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Hájó&oldid=24721008”
Utoljára szerkesztve 2022. február 27., 21:23-kor
A lap utolsó módosítása: 2022. február 27., 21:23
A lap szövege CC BY-SA 3.0 alatt érhető el, ha nincs külön jelölve.