hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu fi hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ro hu hu fi hu hu hu hu en es hu hu hu it hu hbs_lat hu hu en hu hu hu hu en hu hu sk hu nl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Kerekes Ferenc (szobrász) – Wikipédia
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2022. január 8.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
2001. június 19. (53 évesen)
A Wikimédia Commons tartalmaz Kerekes Ferenc témájú médiaállományokat.
Készül a Zsuzsanna című szobor
Ez a szócikk a szobrászról szól. Hasonló címmel lásd még: Kerekes Ferenc (egyértelműsítő lap).
Kerekes Ferenc (Kecskemét, 1948. május 18. – Kecskemét, 2001. június 19.) szobrászművész.
1948. május 18-án született Kecskeméten. Gyerekkorát egy helvéciai tanyán töltötte, egy ötgyermekes, szegény földműves család legkisebb fiaként. Általános iskoláit is Helvécián végezte. 15 évesen aztán a városba, Kecskemétre került. Kitanulta a férfifodrász mesterséget, melyet néhány évig végzett. Az első impulzusok - melyek a művészet felé fordították - 16-17 évesen érték és hamar világossá vált számára, hogy igazán ez az, amivel foglalkozni szeretne. Először a festészet érdekelte, első mestere Bozsó János festőművész volt, akit mindig atyai jó barátjának tekintett. Borsos Miklós szobrászművész kecskeméti kiállítása fordította a szobrászat irányába, amiben igazán kifejezhette magát. Képzőművészeti tanulmányait önképzés útján végezte. 1973-tól aztán lehetősége nyílt főállásban a szobrászatnak szentelnie magát, először a Magyar-Szovjet Barátság TSZ-ben, Kósa Antal akkori elnöknek köszönhetően, később a Szikrai Állami Gazdaságban, Magyar Ferenc igazgatónak köszönhetően. Az 1970-es évek közepére alakult ki önálló művészi arculata. 1974-ben a Bács-Kiskun megyei Tanács ösztöndíjasa volt. 1978-ban tanulmányúton járt Párizsban. 1983-ban Görögországban tanulmányozta a szobrászatot. 1983-tól haláláig a Képzőművészeti Alap ( ma már MAOE ) tagja. 1988-tól önállósította magát, otthonában kialakítva saját galériáját. Számos alkotása található közintézményekben és magángyűjtőknél. 2001-ben hunyt el.
Kerekes Ferenc alkotásai által a világ elé tárja saját harmónia és esztétikum teremtő képességét. Természetétől fogva vállalja a klasszikus hagyományok folytatását. Fába, kőbe, fémbe álmodott műveiben vallja meg az emberhez, természethez fűződő érzéseit. Személyében igényesen szóló, jó felkészültségű, érett munkásságú, az alkotás morális tartását is vállaló kortárs művészt tisztelhetünk. Munkássága része a 20. századi magyar plasztika ábrázoló vonulatának
– Bereczky Lóránd művészettörténész , a Magyar Nemzeti Galéria egykori főigazgatója
1970 • Szakszervezetek Művelődési Háza, Kecskemét
1972 • Agrártudományi Egyetem, Gödöllő • Művelődési Központ, Kecskemét
1974 • Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Budapest
1977 • Művelődési Ház, Nagykőrös
1971 • Művelődési Ház, Nyárlőrinc
1983 • Széchenyi Galéria, Kecskemét
1985 • Gépipari és Automatizálási Főiskola, Kecskemét
1987 • Móra Ferenc Múzeum Képtára, Szeged
1988 • Csepel Galéria, Budapest
1994 • Gépipari és Automatizálási Főiskola, Kecskemét
1996 • Móra Ferenc Művelődési Központ, Kiskunfélegyháza • Hilton Szálló dominikánus udvar, Budapest
1998 • Bozsó-gyűjtemény, Kecskemét (leporelló).
2011 • Kerekes Ferenc Emlékkiállítás, Kecskeméti Kulturális és Konferencia Központ
1974-től vett részt megyei tárlatokon.
Táncoló (fa, 1986, Kecskemét, megyeháza)
Kostka (kő, 1987, Izsák, állami gazdaság)
Búzakalász (kő, 1988, Mélykút, tsz-központ)
Margarétás lány (fa, 1989, Kecskemét, Margaréta Otthon)
Napozó (kő, 1990, Cserkeszőlő, termálfürdő)
Zsuzsanna (kő, 1990, Berekfürdő, termálfürdő)
II. világháborús emlékmű (felújítás, kő, 1993, Jánoshalma, városi park)
Kopjafa (fa, 1997, Helvécia, temető).
Wéber (kő, 2000, Helvécia, közpark)
Millenniumi emlékmű (kő, 2001, Helvécia, közpark)
1975 Bács-Kiskun megyei Téli tárlat Díja
1983 Képzőművészeti Szövetség Közép-Magyarországi Területi Szervezetének díja
Századunk utolsó negyedében szobrászatot művelni, elmélyült szemlélődésre késztetni a harsogó-rohanó életritmusban, fenyegetettségben élő embert, komoly feladat.
….Úgy érzem, szobraim szellemiségét nem az elődök, példaképek, mesterek határozzák meg. Amit tőlük tanultam, az a szobrászat mesterségbeli része. Nem határozott célom a konvencionális műfaji határok tiszteletben tartása, de hiszek az árnyalt realista megfogalmazás mindenkori aktualitásában. Foglalkoztat az emberi alak, az olyan örök emberi érzések, mint az öröm, fájdalom, szerelem, feszültség vagy nyugalom. A költészet és a zene hatása felfedezhető munkáimban. A fához, mint élő és formálható anyaghoz bensőséges kapcsolat fűz. A természet ajándékaként hat rám a fa csodálatos színe, évgyűrűi, görcsei, lágysága vagy épp keménysége. Szeretem a követ, a bronzot is. Ritkán kiállító alkotó vagyok. Valószínű rossz menedzsere vagyok önmagamnak, nem számítgatom az esélyeimet, bár örömmel tölt el, ha az emberek szeretik a szobraimat. Úgy gondolom, hogy az én feladatom vésőt fogni és dolgozni
Köztérkép: Kerekes Ferenc Archiválva 2019. október 16-i dátummal a Wayback Machine-ben
Művészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Kerekes_Ferenc_(szobrász)&oldid=24558632”
Minden szócikk halott külső hivatkozásokkal
Szócikkek halott külső hivatkozásokkal 2018 novemberéből
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2022. január 8., 10:06
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.