hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu en hu es en hu en hu hu hu ceb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en sv nl hu fr fr en en en hu hu hu ru hu pl de en ru es hu en ca en de be cv ko en it nl hu pl en cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu tr hu fr hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en nl ar arz az ku ru bg bn ca id hbs_lat da de es et eu fa fi fr da de lt he hbs_lat it id is it ja sv ka ko it lt lv ml ru ms nds nl nb nb nl pl pt ro ru en sl hbs_lat sv th ceb tr fy vi en pl zh he en zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
Ez a közzétett változat, ellenőrizve: 2018. július 6.
Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez
A Wikifajok tartalmaz Ászkarákok témájú rendszertani információt.
A Wikimédia Commons tartalmaz Ászkarákok témájú kategóriát.
Az ászkarákok (Isopoda) az ízeltlábúak (Arthropoda) törzsébe, a felsőbbrendű rákok (Malacostraca) osztályába tartozó rend. Fő csoportjai tengeri (például Sphaeromatidea alrend), illetve édesvízi (Phreatoicidea, Asellota alrend) élőlények, a szárazföldi ászkarákok (Oniscidea alrend) azonban (mint ezt nevük is mutatja) szárazföldi életmódra tértek át.
Külső, meszes vázukhoz (exoskeleton) 14 végtag kapcsolódik. A potrohlemezek közül 5 szabadon marad, de a hatodik szinte mindig összenő a telsonnal (utolsó testszegmens). Testük jellemzően lapos, széles háttal és hassal — kivéve egyes összegömbölyödő, illetve majdnem összegömbölyödő szárazföldi fajokat.
Méretük 1–2 mm és a 30–40 cm közötti; legnagyobbak a mélytengeri ászkarákok (például Bathynomus giganteus). A legnagyobb testű szárazföldi ászkák közé tartoznak a maguk 4-5 centijével a tengerparti hullámzónában élő Ligia nem fajai.
Testük fejre (caput), torra (thorax) és potrohra (abdomen) tagolt. A fej és az első torszelvény összenőtt, ez az ún. cephalothorax (fejtor).
A rend (Isopoda) tudományos nevét a lábak azonos felépítése után kapta (görögül isos podos). Ezek (a 2-8. pár) járó vagy kapaszkodó típusú lábak, az utolsók ritkább esetben úszásra is alkalmasak (például Asellota alrend, víziászkák). Az első öt potrohszelvényen egy-egy pár potrohláb található, melyek taxononként eltérő mértékben lemezekké is redukálódhatnak.
Legfontosabb érzékszerveik a csápok, amelyekből az ászkáknak két pár van. Az első pár csáp három ízű, hosszú csápostorral. A második csáp ötízű, általában szintén fejlett csápostorral. Kivételek ez alól a szárazföldi ászkák.
A rendbe az alábbi alrendek tartoznak:
1. Papp, L. (szerk.), Zootaxonómia – Egységes jegyzet, Budapest, 1996
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
Az Arthropoda (Ízeltlábúak) törzs altörzsei és osztályai
Regnum Animalia (Állatok országa) ·  Subregnum Eumetazoa (Valódi szövetes állatok) ·  Bilateria (Kétoldali szimmetriájú állatok) ·  Protostomia (Ősszájúak) ·  Superphylum Ecdysozoa
Xiphosura (Tőrfarkúak) · Pycnogonida (Ászkapókok)
Araneae (Pókok) · Scorpiones (Skorpiók)  · Opiliones (Kaszáspókok) · Acari (Atkák) · Pseudoscorpionida (Álskorpiók)  · Amblypygi (Ostorlábúak) · Thelyphonida (Pókskorpiók)  · Solifugae (Rovarpókok)
Chilopoda (Százlábúak) · Diplopoda (Ikerszelvényesek) · Pauropoda (Villáscsápúak) · Symphyla (Szövőcsévések)
Apterygota (Szárnyatlan rovarok) · Pterygota (Szárnyas rovarok)
Branchiopoda (Levéllábú rákok) · Remipedia (Gályarákok)  · Cephalocarida (Ősrákok)  · Ostracoda (Kagylósrákok)
Cirripedia (Kacslábú rákok) ·  Copepoda (Evezőlábú rákok)
Decapoda (Tízlábú rákok) ·  Amphipoda (Felemáslábú rákok) ·  Isopoda (Ászkarákok)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Ászkarákok&oldid=20110275”
Taxonok from paraméter nélkül
Hivatkozás erre a változatra
Hogyan hivatkozz erre a lapra?
A lap utolsó módosítása: 2018. július 6., 19:08
A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.