Parlamentlik turuplats
31. August 2016
“Presidendivalimised on murdnud müüdi sellest, kuidas parlamendis on erakonnad, kellega läbirääkimisi ei peeta ja kes pole n-ö “parketikõlbulikud”. Üle pika aja on poliitikud avatud läbirääkimisteks kõikide erakondade esindajatega,” ütles Reps.
“Isegi tavapäraselt arrogantne Reformierakond on pidanud võtma Riigikogu opositsiooni suhtes kasutusele väljendid, nagu “õlga alla panema”, “riigimehelik käitumine” ja nii edasi. Kui presidendivalimised on pannud erakonnad omavahel suhtlema, siis jääb ka lootus, et valitsuserakonnad hakkavad mõistma, miks opositsiooni ettepanekutest teerulliga üle sõitmine aastate jooksul polegi nii mõistlik olnud,” lisas Reps.
Kesknädal kahetseb, et vaid alles nüüd, kus endal, piltlikult öeldes, „päkad põlevad“, on Reformierakond nõus kuulama opositsiooni arvamusi. Põhimõttelistes, Eestit edasi viivates küsimustes pole ju aastaid kokkuleppele jõutud. Kõigi poliitikute mainet kahjustab see, et vaid siis, kui jutt on erakondade huvidest, ollakse ühise laua taha valmis üksteist kuulama. Riigi ja rahva huvide puhul koostöökohti ei leita, selle asemel loobitakse vastastikku teravmeelsusi või hoopiski labasusi. Presidendivalimised näitavad kujukalt, kui sügavas kriisis on meie demokraatia tegelikult.
Viimati muudetud: 08/31/16
Jaga
|


Mailis Repsi eesmärk pole saada Keskerakonna esimeheks
KE, Kn, 31. August 2016
Repsi sõnul oli tegemist järjekordse võttega püüda lõhkuda Keskerakonna ühtsust enne presidendivalimisi ja seeläbi tema võimalusi halvendada.
„Presidendikampaania on mind viinud sadade valijameesteni, kel pole pistmist Keskerakonna sees toimuvaga. Tegemist on tõsise tööga ning omavalitsuste tagasiside annab mulle alust arvata, et mul on valimiskogus tugev toetus. Päevalehes avaldatud uudis püüab lihtsalt vett segada. Kinnitan, et ma ei soovi saada erakonna esimeheks, vaid teen tööd Eesti presidendiks saamise nimel,“ rääkis Reps. Ta lisas, et oli ootuspärane – enne esimest valimisvooru hakatakse meedias avaldama negatiivseid uudiseid Keskerakonna kohta.
„Olen tänulik Edgar Savisaarele ja kogu Keskerakonnale, et mind on viimastel kuudel jõuliselt toetatud. Savisaare nimega mängimine ja intriigide ülespuhumine näitab, et tal on endiselt Eesti poliitikas suur mõju. Olen rõõmus, et ta on otsustanud mind toetada. Seeläbi on ka meie oponentidele lõpuks kohale jõudnud, et minu kandidatuur on tõsine,“ selgitas Reps.
Päevalehes ilmunud Urmas Jaaganti lugu „Presidendiks pürgiv Mailis Reps sihib Keskerakonna esimehe tooli“ oli selgelt sotside poole tugevalt kaldu ajalehes ilmunud intriigi ülespuhumine, mis näitas vaid konkurentide eesmärki hõrendada Keski ridu. KE, Kn
Viimati muudetud: 08/31/16
Jaga
|


Naeratav või süvenev president?
REET KUDU, 24. August 2016
Minu hämmastuseks muutus härra Jõks seejuures veidi labasekski, kui ta vihjas ainsa naiskandidaadi soole ja nende võimalikule „ühtimisele“, mida tema enda elukaaslane ei soosivat. Aga igal juhul oli Allar Jõks seejuures „komöödiaõhtu“ värvikaim tegelaskuju, sest tema kohatu naljatamine oli täielikus vastuolus lausa bolševistliku kangelaslikkusega, millega ta nõudis Eesti Vabariigi põhiseaduse täitmist. Ta rõhutas seda sama vankumatult nagu need komissarid, kes oktoobrirevolutsiooni ideaalide nimel pool elanikkonda maha nottisid, surnuks näljutasid või kodumaalt põgenema sundisid.
Jõks ja Nestor
Igatahes oleks lootnud, et kunagine õiguskantsler märkaks ka astmelise tulumaksu eeliseid ja ühe väikese seadusemuudatuse suurt TULU Eesti rahvale, aga tema jutust selgus vaid tõsiasi, et iga valitsuse otsust on võimalik põhjendada põhiseadusega – ole vaid meheks! Seega jääb loota, et härra Jõksil ei tule surra kangelassurma põhiseaduse kaitsmisel pettunud rahva rünnaku vastu, kui Mahtra mõisad uuesti põlevad.
Oli natuke üllatav ka see, et Jõks nägi end kindlalt paaris just sotsiaaldemokraat Eiki Nestoriga, kes unistas küll naeratavast ja rahulolevast Eestimaast, aga ei pakkunud välja mitte ühegi mõtet, mis võiks aidata selleni viia. Kui meeldivalt naeratav Nestor saaks presidendiks, siis naerataksid talle endiselt vastu vaid mõned parempoolsed (eks)riigiametnikud, keda rõõmustaks Eesti Vabariigi paradoks, et sotsiaaldemokraadid toetavad parempoolset valitsust ning koos sellega ka rahva üha kiirenevat lõhestumist, vaesumist ja kodumaalt lahkumist. Loomulikult ei ühtegi sõna astmelisest tulumaksust või rahvusvähemuse inimväärikuse taastamisest, sest vene töörahvas pole kunagi olnud Nõukogude Eestis „okupant“ – viisid ju okupatsioonivalitsuse korraldusi ellu eestlased ise EKP juhtimisel. Ja tippude hulka kuulus teatavasti ka Siim Kallas.
Kallas kena vaadata
Oli muidugi kena vaadata, kui euroametnikuna jõukaks saanud Siim Kallas meenutas oma parima naeratusega ühist minevikku just Eesti Venemaa-suursaadiku Mart Helmega, kelle ajal suhted naaberriigiga kuigivõrd ei paranenud, pigem vastupidi. Kallase pikim monoloog oli pühendatud just sellele, kui hästi tema olevat alati tahtnud Venemaaga läbi saada. See meenutas juba tõeliselt nõukogude kooli kõnemeisterlikkust ja meie kodakondsusetu rahvusvähemuse järglased said ilmselt just selle vastuse ajal kõige rohkem naeru lagistada.
Miks peaksime siiski Kallast või Helmet presidendiks soovima? Eks ikka selleks, et saada teada, kui süüdimatult tulevikutundeta olid nii meie ekskommunistid kui ka eksdissidendid, jättes kolmandiku riigi elanikkonnast vabaduse saabumise hetkel vabaduseta end oma sünnimaal võrdõiguslikuna tunda.
Kõik muutub pöörase kiirusega
Muide, meie elanike inimõigusi kaitsvad suured sõnad on Eesti Vabariigi põhiseaduses kirjas, nagu need olid olemas ka NSV Liidu konstitutsioonis. Kõik sõltub tõlgendamisest. Küllap parempoolsed presidendikandidaadid suudavad iga rida vastavalt olukorrale suupäraseks muuta. Igatahes ei teinud Kallas oma hiilgavates vastustes ühtegi apsu, ta lihtsalt ei maininud eestlastele tõeliselt olulisi probleeme, vaid muretses hoopis Türgi ja Venemaa suhete pärast. Aga välismaal toimuv on viimastel aastatel muutunud nii pöörase kiirusega, et ehk peaks uus president varsti muretsema hoopis teiste välisriikide suhete pärast.
Sellele pööraselt kiirele arengule andsid algtõuke ka need meie poliitikud, kes on 25 aasta vältel heietanud jutte üksnes „Vene ohust“ (mitte kollaborandiohust!) ja on lubanud igasuguseid eelnevaid kokkuleppeid eirates Eestisse NATO lennukid. Nii et kes on tegelikult suurimad sõjaõhutajad? Need väikesed, aga tublid riigid? Mõelge ise, kui pärast kõiki ilukõnesid veel mõelda suudate.
Helme – pillimehest mõisahärraks
Mart Helmet hindasin nooruses kui head pillimeest. Ta kuulus sel ajal pigem kommunistlikku karjääri teinud Kallase vastasleeri, aga jõukus, hea elu ja parempoolsus on meil ilmselt „ühendanud“ teisigi endisi dissidentlikke mässajaid ja head elu nautivaid kollaborante. Miks ei peakski suurkollaborant ja suurmõisnik omama üht ja sama sihti, olgu siis tegu kommunismi- või kapitalismiparadiisiga. Vaesugu ja vindugu rahvas edasi, kui nii hästi naeratada ei oska!
Reps probleeme ei eita
Mind tegi 12. augusti presidendidebati ajal kõige kurvemaks just nimelt Eesti Vabariigi tulevikunägemuse puudumine ja süvaprobleemide eiramine. Seda peaaegu kõigi vastajate puhul, peale Mailis Repsi.
Kui tegemist olnuks daamide valikuga, siis võtnuks ma kindlasti tantsima võluvalt naeratava Siim Kallase või leebelt intelligentse Eiki Nestori, kes ei suuda ilmselt kärbselegi liiga teha. Aga mida oleks tal oma leebusest presidendiametis kasu, sest kärbsed ei suudaks talle samuti vastu naeratada nagu suur osa eestlastestki?
Reps on ainus, keda meie naissugu daamide valiku ajal loomulikult tantsule kutsuda ei tahaks. Aga mõeldes meie lastele, meie haridusele ja sellele, et Reps püüdis arvamusfestivali debatil juhtida tähelepanu ka riigi süvaprobleemidele (kuigi seda oleks oodanud just sotsiaaldemokraat Nestorilt!), siis oleks Reps ometi mu ainus valik, kuigi tantsuhimulisena oleks mul mõnus keerutada valssi pigem musikaalse ja mehise Helmega. Aga presidendi valimine pole siiski mitte daamide valik, vaid midagi enamat.
President ei peaks nägema mitte üksnes naeratusi, vaid oskama valitsusele selgitada, miks rahvas talle enam vastu naeratada ei taha.
[esiletõste:] Mind tegi presidendidebati ajal kõige kurvemaks just nimelt Eesti Vabariigi tulevikunägemuse puudumine ja süvaprobleemide eiramine.
[fotoallkiri:] Paide arvamusfestival pakkus põneva presidendikandidaatide debati ja teisi huvitavaid väitlusi erinevatel teemadel.
REET KUDU,
kirjanik ja kolumnist
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


43% Tallinna valijaist hääletaks Keskerakonna poolt
31. August 2016
Enim Keskerakonna toetajaid elab Lasnamäel (56%) ja Põhja-Tallinnas (55%). Vähem on Keskerakonna toetajaid Nõmmel (18%) ja Pirital (21%).
Reformierakonda toetab 12% tallinlastest. Suurim (19%) on pealinnas teisel kohal oleva erakonna toetus Pirital ja väikseim (8%) Lasnamäel.
Kolmandad on sotsiaaldemokraadid keskmiselt 9% valijate toetusega, nende toetajaid on enam Nõmmel ja Mustamäel (12%) ning vähem Lasnamäel (6%).
5% tallinlaste usalduse on pälvinud EKRE, kes on eriti populaarne Pirital (14%), kuid Haaberstis ja Mustamäel on toetajaid vaid 2%.
Samuti 5% toetust on Vabaerakonnal, kel on suurem mõju Kristiines ja Nõmmel (10%).
IRLi kandidaadile annaks hääle keskmiselt 4% tallinlastest, suurim (10%) on erakonna toetus Kesklinnas ja Nõmmel. Samas on IRL-i toetus Mustamäel ja Põhja-Tallinnas nullilähedane.
Vt ka diagramm!
Raepress
Viimati muudetud: 08/31/16
Jaga
|


Tagasivaade valimiskampaaniale
AIVO OINA, 31. August 2016
Keskerakond valis oma kandidaadi ja Mailis Reps hakkas tasakaalukalt oma programmi selgitamas käima.
Edgar Savisaar ütles: „Mina tõesti usun, et Mailis Repsist saab järgmine Eesti Vabariigi president. Mitte sellepärast, et ta on noor ja naine. Selline hoiak oleks selge šovinism, nagu oleks inimese sugu või vanus mingi puue, mille eest peab andma eelise.
Mailis võidab mitte seepärast, et on naine, vaid ta on kõige parem kandidaat. Ja kõige parem kandidaat on ta seepärast, et ta on Keskerakonna kandidaat ja esindab Keskerakonna tsentristlikku maailmavaadet.“
Keskerakond on aastakümnete jooksul väljendanud selget muret maarahva pärast. Selle hoolivusmõtte on võtnud osaliselt üle ka Mart Helme. Tema erakonna populaarsus kasvas seepeale märgatavalt. Nüüd, pärast väikest hingetõmmet on Mart Helme suvine „kahekõne“ asendunud „kolmikkõneks“, kus ka rahvas saab rohkem kaasa rääkida, sest nagu üks väärikas EKRE liikmest emeriitprofessor mainis, peaks olema mitte ainult tark ettekanne, vaid ikkagi diskussioon rahvaga. Palju aitas kaasa ka Helme raamatu esitlus, mis maarahva poolt huviga vastu võeti. Tänavale tuldi jällegi Toompeal, protestidega Merkeli rumaluste vastu.
Aga samas on EKRE oma kampaaniatega mitmeid vigu teinud. Kohalike valimiste aegu ütles Mart Helme telesaates, et „linnavalitsusse tulev vene mammi võtku asjaajamiseks tõlk kaasa“. Arvan, et Venemaal töötanud ja ennast suursaadikuks nimetav härra peaks niipalju vene keelt oskama, et vanurit mitte mõnitada. Lisaks kõigele solvas ta siinseid vene valijaid. Valijaid, kellest enamik maksab Eesti riigile makse. Mees ise kahjustas oma renomeed. Parteist rääkimata.
Teine lubamatu apsakas oli endise KGB kaastöölise ülesseadmine saadikukandidaadiks Tartus kohalikel valimistel. Tähendab, kodutöö jäi erakonnas tegemata. Hiljem, kui ajalehed kisa tõstsid, võeti oma rahva vastu eksinud eestlane nimekirjast maha.
Targemad poldud ka Riigikogu valimistel. Omades EKRE oma raadiojaama, ei osatud selle potentsiaali ära kasutada. Samal ajal vähese kuulajaskonnaga Vabaerakonna Tapurla raadio oli palju edukam. Küllap ka seetõttu on EKRE fraktsioon Riigikogus üsna väike.
Tallinna Televisiooni usaldust ära kasutades laskis noor Helme käibele fraasi „Kui on must, näita ust!“. Mõte poleks paha, kui oleks tegu kasimatu inimesega. Siin aga oli ilmselt teine arusaam, sest kontrollimatu migratsiooni vastu on EKRE jõuliselt astunud, ja seda on hakanud nüüd ka valitsuserakonnad vaikselt toetama. Selle eest väärib EKRE muidugi kiitust.
Kurvad juhtumid Pariisis ja Nice’is andsid EKRE veskile vett hulgaliselt juurde. See oli ka nende trump jätkunud jõulises presidendikampaanias, kus on mingit edu loota vaid valijameeste kogus.
Aga … selles kogus on tugev vastane just Keskerakonna kandidaat.
Veel kord Edgar Savisaar: „Mina näen, et Mailisel on väga reaalne võiduvõimalus valijameeste kogus. Mõtlen seda surmtõsiselt. Eesti tipp-poliitikute seas ei ole mitte kedagi, kes nähtavalt ja selgelt kaitseks omavalitsuste huve haldusreformis. Mitte kedagi. Valitseb justkui konsensus, et ajalooliste omavalitsuste kaotamine on väga hea mõte ja tuleb kasvõi toore jõuga ära teha. Keskerakond peaks rõõmust plaksutama – see nõrgestab oluliselt kohalike valimisliitude positsioone ja tugevdab erakondade omi.“
Vaikus on läbi. Mailise kampaania läks täie ette, sest koosolekutel ja debattidel sai selgitada Keskerakonna kui suurima partei põhiväärtusi. Seda kõigile, ka meie vastastele.
Kuigi ma veel ei tea Riigikogu valimisvoorude tulemusi, läheb sõnaõigus tõenäoliselt valijameeste kogu kätte.
AIVO OINA, Keskerakonna liige
Viimati muudetud: 08/31/16
Jaga
|


Siret Kotka: Põllumeestele raha ei jagu, kuid ministrile uue auto liisimiseks ning kabineti remontimiseks leitakse raha küll
24. August 2016
„Küsimus on väga selgelt meie valitsuse ja maaeluministri prioriteetides. Minu hinnangul on imelik kurta, kuidas ministeeriumil ei ole oma valdkonna toetuseks võimalik lisaraha kuskilt leida, kuid kui on tarvis liisida ministrile uus, enam kui 50 000 eurot maksev ametiauto, siis justkui piirangud puuduvad. Omajagu vahendeid kulub ka kabineti remondile. Tegemist on selge priiskamisega, eriti kui võrrelda seda kitsikusega, kuhu valitsus on jätnud meie põllumajandustootjad,“ rääkis Siret Kotka.
Maaeluministri uue sõiduauto liisingulepingu täpseks maksumuseks on 51 185,15 eurot. Lisaks kolossaalsele hinnale huvitab Kotkat veel ka küsimus, mille alusel kehtestatakse ministritele soetatavate autode tehnilised nõuded. „Mind tõesti huvitab, miks peaks maaeluministri uus auto olema vähemalt 2,5-liitrise mootoriga ning võimsusega 150 kW? Ka teatud lisavarustuse nõuded ei tundu olevat tingitud turvalisusenõuetest. Ma saan aru, et mugavus maksab, kuid selline priiskamine tundub paraja põllumeeste mõnitamisena.“
„Nii piima- kui ka sealihasektor vaevleb täna viimaste kümnendite tõsiseimas kriisis. Venemaa sanktsioonid on tegelikult vajutanud pitseri kogu meie põllumajandusele. Samal ajal ei suuda me aga oma põllumehi piisavate üleminekutoetustega abistada. Soovin, et valitsusjuht ja maaeluminister selgitaksid põllumajandustootjatele, miks ei laiene kokkuhoiutingimused neile, vaid ainult põllumeestele“ lõpetas Siret Kotka.
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


Erakoolidest
FELIKS SAAREVET, 24. August 2016
Erakoolide õppemaksuks on juba esimeses klassis 80 euri kuus ja hiljem see summa kahekordistub. Seega saavad seal õppida ainult rikkurite lapsed. Kas erakoolide õppetöö kvaliteet on oluliselt parem kui riigikoolides, on küsitav. Pealegi võidakse seal õpetada ideoloogiliselt vääralt.
Erakoolides õppivate laste vanemad loodavad, et nende võsukeste koolitutvused kindlustavad neile edaspidi paremad töökohad. Seega midagi üldhariduskoolide korporatsiooni taolist.
Igatahes on erakoolid 100% eraettevõtted ja nende rahastamist riigi poolt ei saa kuidagi pidada seaduslikuks. Seda enam, et neid rahastatakse teiste koolide arvelt, ja riigikoolides käib aeg-ajalt vanematelt mitmesugusteks otstarveteks raha kogumine mitte eriti vabatahtlikult.
Kui Brüsseli võimurid keelasid riigil abistada peaaegu 100-protsendiliselt riigile kuuluvat Estonian Airi, siis pole analoogia järgi mõeldav, et lubataks rahastada 100% eraettevõtteid – erakoole.
Kui restoranipidaja söödab oma kliente kunstväetisevaba mahetoiduga ja teeb selleks elanikkonna paremaks toitlustamiseks lisakulutusi, siis talle ei kompenseeri seda keegi. Miks siis erakoolid saavad riigilt ja omavalitsustelt raha?
Siin on ilmselt tegemist Eesti Vabariigi PS § 12 („Kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida…“) jõhkra rikkumisega. On arusaamatu, miks meie õiguskantsler sellest rahulikult mööda vaatab.
FELIKS SAAREVET, Tallinn
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


Karilaid ja Põlluaas nõuavad uute parvlaevadega seotud korruptsiooni uurimise jätkamist
24. August 2016
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaidi sõnul on hämmastav, kui kergekäeliselt suhtutakse korruptsioonijuhtumisse, millega võib olla seotud ka 4 miljoni euro meelehea küsimine võimuerakonna poliitikute poolt. „Kui võimuliitu kuuluv sotsiaaldemokraatide esindaja tegi prokuratuurile avalduse 2800 euro väärkasutamises Alar Nääme poolt ning tulemuseks on pikk kohtuprotsess, siis parvlaevahanke-juhtumis keeldub Riigiprokuratuur avaldusse isegi süvenemast, kuigi üle 100 miljoni euroses parvlaevahankes on selged kuriteotunnused ning miljonitesse ulatuva meelehea küsimine on halduskohtus saanud lisaks tõendusmaterjali.”
“Igapäevased praamijärjekorrad ja drastiliselt langenud teenuse kvaliteet on otseselt seotud keskvõimu korruptsioonilembusega ja valitsusliidu ebapädeva juhtimisega,” rõhutas Karilaid. „Igal juhul on tänaseks selge, et kui parvlaevahanke ettevalmistusega oleks hakatud tegelema kohe pärast 2011. aasta Riigikogu valimisi ning võimupoliitikutega seotud altkäemaksuafäärid oleks välistatud, siis sellist segadust ja piinlikku olukorda me täna ei näeks.“
“Poliitilise vastutuse mittevõtmine tänase võimuliidu poolt viib meid poliitilises kultuuris 20 aasta tagusesse aega, ning sellele tuleb piir panna,” ütles Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid.
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


Eesti Loto varastavat rahvalt raha
ANTI RONK, 24. August 2016
Maksuametil on olemas iga makse tasuva inimese konto, kuhu üleliigne maksusumma kevadel tagasi kanda. Selle konto kontrollimine on igal kevadel sama populaarne nagu "Teeme ära!“-kampaania, et tagastatud summad kiiresti omanikuni jõuaksid.
Ma ei saa üldse aru, miks peab inimene tulema-minema Tallinnasse Eesti Loto peakorterisse oma võitu vormistama. Ta on seda piletit ostes juba esitanud oma isikukoodiga dokumendi. Milleks on vaja seda võidu kättesaamisel uuesti teha?
Ja nüüd ei ole riigil võimalik neid kahte asja kokku viia? Riik näitab sellega veelkord oma suutmatust. Ja Eesti Lotol ei jäägi muud üle, kui raha "oma taskusse panna" ja kuulutada, et nädala pärast on võidusumma veelgi suurem.
Kahtlustan, et tegemist on riigipoolse pahatahtlikkusega ja ametite laiskusega. Väikesed võidud – näiteks nelja keskmise palga ulatuses – tuleks e-riigile kohaselt võitja kontole automaatselt üle kanda. Ilma täiendava vormistamisega, sest isik on juba pileti ostmise ajal tuvastatud.
Kas me sellist e-riiki tahtsimegi?
ANTI RONK
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


Tallinnas tähistati 25. taasiseseisvumispäeva võimsalt
Raepress, 24. August 2016
Keskpäevaks oli väljak esinejaist ja publikust tulvil. Kontserdi avasõnad lausus Tallinna linnapea Edgar Savisaar: „Me talusime pinget, kaitsesime teletorni ja telemaja, nägime tankidessandi saabumist ja selle häbiväärset lahkumist. Meie tegutsemine viis totalitaarse riigi kokkuvarisemiseni. Nüüd oleme 25 aastat saanud korraldada oma elu oma äranägemise järele. Meie saavutatu kaalub üles vajakajäämised. Elagem ühte hoides, hoidkem Eesti iseseisvust!“
Osales 1000 lauljat ja ligi 100 tantsijat, sealhulgas Eesti Raadio lastekoor, Estonia Seltsi segakoor, lastekoor Ellerhein, Leigarid, Rahvusooperi Estonia poistekoor, segakoor Noorus, Sõleke, Tallinna Kammerkoor, Tallinna Poistekoor, tütarlastekoor Ellerhein, Vox Populi jpt. Laval käisid Kaitseväe orkester, Georg Otsa nim. Tallinna Muusikakooli puhkpilliorkester ja bänd, armastatud solistid. Kavas olid üldtuntud isamaalised laulud üldlaulupidude repertuaarist, aga ka uudisteosed ja rahvalikud laulud.
Rahvarinde Muuseum tähistas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise 25. aastapäeva perepäevaga, mis pakkus tegevust nii lastele kui ka emadele-isadele ja vanavanematele. Näiteks sai joonistada teemal „Vabadus on tunne“, neist joonistustest koostati ajutine väljapanek. Toimus viktoriin „Täna 25 aastat tagasi“. Lisaks sai igal täistunnil kuulda lugusid Eesti lipu ajaloost ja töötoas „Rukkilill“ õppida meisterdama paberist rahvuslilli.
Nõmmel, Tähe ja Nõmme-Kase tänava nurgal asuvas Vabaduse pargis andis taasiseseisvumispäeval tasuta kontserdi Karl-Erik Taukar Band.
Pirita linnaosas, Tallinna teletorni õuel peetudtasuta perepäeva lõpuks esines ansambel Justament. Perepäeva käigus toimus Kaitseliidu näidislahing, tutvustati erinevate ametite tehnikat ja varustust. Kohal olid liitlased USA-st. Osa sai võtta 1991. aasta sündmuste avastusretkest, kus räägiti teletorni kaitsmisest. Lastega tegelesid Teletorni maskott ETI ja Lõvi Leo.
Lasnamäel toimustaasiseseisvumise päeva tähistamiseks pidulik kontsert Lindakivi Kultuurikeskuses. Laulis Jassi Zahharov, klaveril saatis Margus Kappel.
Haabersti Sotsiaalkeskuse suvekohvikus rääkis 1991. aasta 20. augusti sündmustest ajaloolane Küllo Arjakas.
Fotod ja tekst Raepress
[fotoallkirjad]
ÜLEVAD TUNDED: 20. augusti keskpäevaks oli Vabaduse väljak esinejaist ja publikust tulvil. Kontserdi avasõnad lausus Tallinna linnapea Edgar Savisaar.
SUUR HUVI: Rahvarinde Muuseum üllitas taasiseseisvumispäevaks mahuka teose „Olid alles ajad! Taasiseseisvunud Eesti Vabariik 25“. Avati ka näitus "Meie lipu lugu". Fotod Indrek Veiserik
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


Suurte muutuste ootel
ANTS METSLA, 24. August 2016
Demokraatial on sünnivalud ja võimalik on ka nurisünnitus. Esimesed 15 aastat (1918–1933 ja 1990–2005) õppis eestlane tundma demokraatiat, õigemini, seda demokraatiat, mida lavalekaranud valitsejad talle pakkusid. Esimese vabariigi aegsed riigiisad olid aatelisemad; seda näitab põhiseaduste võrdlus (1920 vs 1992). Rahval kulgesid demokraatia õppetunnid visalt, eestlasele omase paepäisusega. Võimupiruka pärast kisklevad valitsejad (parteid) tabasid ära, et nii kuuleka rahvaga võib ikka tõesti teha "suuri tegusid", nagu nüüd öeldakse – ajada eesti asja; ning nad heitsid kõrvale kõik aateriismed ja lõpetasid demokraatia mängimise.
Esimeses riigis juhtus see aastal 1934, mil riigivanem Päts represseeris vabadussõjalased ja pani toime sõjaväelise riigipöörde.
Teises riigis sai embrüodemokraatia lahjas kastmes otsa aastate 2005–2007 paiku. Siis otsustasid S. Kallase reformiparteilased, et aeg on lõpetada Res Publica jõugu poliitilised mängud, et aeg on võtta võim ja Eestist peab saama Res Reformica. Kallase poisid ja tüdrukudki olid avastanud (või öeldi neile?), et üht väikeriiki on võimalik ka ühel parteil kindlalt ja pidevalt juhtida.
Kahtlen, kas see hea nõuanne ei tulnud mitte E-liidust, millega Eesti ju 2004. aastal "rahva soovil" liitus. Et Reformierakond sai esimeseks ja ainsaks, selle taga on kaks põhitegurit: suurte rahadega (missugustega?) tehtav mastaapne poliittehnoloogiline – ajakirjanduslik – ajuloputus ja, mis veelgi olulisem – valimisvõltsingud, eelkõige e-valimiste näol. Mis kestab, kui see laul neil korda läheb, mitte üle 2019. a põhivalimiste.
Reformierakonna maskotiks ja marionetiks sai "sots" T. H. Ilves, kelle presidentuur (2006–2016) ei pakkunud rahvale ainsatki positiivset hetke. Ta oli rahvale Eikeegi, kes aga etendas olulist rolli Eesti demokraatia hävitamisel.
Tsükliteooria kohaselt oleks Pätsi klikirežiim kokku varisenud 1940-ndate lõpus (välise sekkumiseta). Praegu peaks siis demokraatia katkestus lõppema 2020. a paiku. Võib-olla isegi järgmiste põhivalimistega.
Võimudiktaatorid teavad seda hästi ja pingutavad ülihästi, et säilitada võimu status quo. Juba pandi ametisse loodetavasti "võimekam" Vabariigi Valimiskomisjoni esimees ja e-valimismasinat täiustatakse, lisatakse tuure. Tehakse kõik, et varjata tõtt.
Eesti põhiküsimuseks ongi tõeküsimus. Kuni ei ole kriitilist massi tõenägijaid ja tõerääkijaid, endine seisund jätkub.
ANTS METSLA, Vändra, Pärnumaa
[fotoallkiri] Suure haardega, 2418. aastani ulatuv tulevikuvisioon Ajaloomuuseumi õuesillutises. Foto Tiit Maksim
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


Mati Hindi puhtad pihud
31. August 2016
Lennart Merist rääkides kiidab Hint teda kui etnograafi ja säravat sõnameistrit, kuid täiendab, et Merile oli Eestit vaja ka enda promomiseks. Hindi sõnul oli Meri küll suur tegija edukultuse kultuuris, aga kui küsida näiteks Meri empaatiavõime kohta, siis „pilt muutub märkimisväärselt“.
Hint jätkab: „Kahtlase väärtusega on ka Lennart Meri loosung „Ärgem otsigem süüdlasi, otsigem lahendusi“. Kas siit ei alga poliitiline vastutamatus, mida Eesti peab pidevalt taluma?“
„Kõige hämmastavam,“ arutleb Hint, „on näha must valgel, et oma eluloo ümbertegemisel ei piirdu Lennart Meri mingi kosmeetikaga, vaid asi tehakse ära talle omase laia joonega: raamatukeses „Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992“ (Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992) figureerib Lennart Meri Eesti Komitee liikmena, kellel pole mingit seost Rahvarindega. Ometi nägid tuhanded inimesed, kuidas Lennart Meri juhatas Rahvarinde asutamiskongressi esimese päeva õhtul (1. oktoobril 1988) Tallinnas Raekoja platsil aktsiooni „Eestimaa on meie kätes“. Kongress valis Lennart Meri Rahvarinde volikogusse, Edgar Savisaar kutsus ta oma valitsuse välisministriks (1990–1992…“ Ja Hint resümeerib: „Kus algab elulugude ümberkirjutamine, seal on enesestmõistetav ka ajaloo ümberkirjutamine. /- - -/ Pole siis imestada, et Meri klaaris esimesel võimalusel arved ka Edgar Savisaarega, kes oli Lennart Meri toonud suurde poliitikasse. Kui Savisaar libastus nn lindiskandaali intsidendis, siis hindas Meri seda surmaohuna Eesti demokraatiale. Kas poliitikute omavahelise kõneluse kokkuleppimatu lindistamine on demokraatiale suurem oht kui opositsiooni jälitamine, see on küll kümne miljoni dollari küsimus.“
Arnold Rüütlist kirjutades nendib Hint, et ta „sai presidendiks vastaskandidaatide läbimõeldud poliitmanipulatsioonidest hoolimata justkui kogemata, eksitusena“. Ka tõdeb Hint, et „Arnold Rüütlil pole olnud sellist peavooluajakirjanduse tuge, mis Lennart Meril oli kogu aeg võtta. Vastupidi, Rüütli halvustamiseks on koguni rikutud arstivannet. Mina küll ennast sellise arsti kätte ei usaldaks, kes täiesti KGB traditsiooni vaimus on valmis tunnistama inimese kasvõi vaimuhaigeks, kui ainult tuleb tellimus selliseks diagnoosiks“.
Toomas Hendrik Ilvesest kõneldes sõnab Hint, et tema ei kuulunud nende 80 eesti kultuuritegelase hulka, kes võtsid endale vastutuse Ilvese presidendiks valimisel. Hint peab Ilvest vastutavaks Eesti majanduse allamägemineku pärast – raudtee müük ja soov sooritada Eesti Energia odavmüük mingile USA tundmatule väikefirmale. „Igal juhul oli tookord tegemist äärmiselt ohtliku olukorraga, millest meid päästis kadunud akadeemik Endel Lippmaa ning ka Rahvaliidu ja Keskerakonna vastuseis tehingule. Aga Rahvaliitu enam pole ja Keskerakonnale ennustab peavooluajakirjandus iga tüki aja takka hääbumist,“ kurdab Hint opositsiooni tagakiusamise üle Eestis.
Muide, vastutuse võtmist meie riigi arengu suhtes tühja läinud kümnendi eest nõuab nendelt 80 kultuuritegelaselt, kes aitasid puššida Ilvest presidendiks, ka Varro Vooglaid portaalis Objektiiv.
Viimati muudetud: 08/31/16
Jaga
|


Miks toetan Mailis Repsi presidendiks?
PEEP PÕDDER, 24. August 2016
Ilmselt juba mõtlete: mis see tegu küll on? Mailis oli tasuta koolilõuna eestvedaja, kelle pingutuste tulemusena tubli tegu sündis. Paljudele lastele on tasuta koolilõuna ainuke soe, tervislik toidukord päevas; nii mõnelegi üldse ainuke. Situatsioonis, kus vaid kolmandik meie poisse on küllaldaselt terved sõjaväeteenistuse läbimiseks, ei aita ainult koolilõunast. Tähtis on ka professionaalne ja õigeaegne arstiabi haiguste ennetamiseks ning raviks. Mailis viie lapse emana oskab seda kindlasti hinnata, ning olen kindel, et presidendina võetaks tema sõna kuulda võitluses ametnike soovi vastu jätta pediaatriline arstiabi vaid nelja Eesti linna. Mailis, kes perega tihti maal elab, ei tahaks, et lastega pere elu maal oleks paratamatu terviserisk. Ja sõnakas selle vastu võitlemisel oleks Mailis kindlasti
Austan ja imetlen tarku ning õpihimulisi inimesi, hindan haridust ning haritust. Mailisele on seda antud kuhjaga. Korralik akadeemiline haridus annab oskuse kuulata ja sünteesida, arvestada inimestega, kes sinust võib-olla veelgi elukogenumad ja targemad. Olen alati nukker, kui näen, kuidas meie sotsiaalteadlased eesotsas Marju Lauristiniga püüavad poliitikutele selgitada ühe väikese rahvuse säilimise ja arengu teaduslikult põhjendatud võimalusi ning selleks vajalikke otsuseid ja tegevusi. Nagu hane selga vesi! Peale viksi tervishoiu- ja tööministrist „koolipoisi“ Ossinovski ei kuule, ei näe, ei usu keegi. Mailis kindlasti kuulaks, oleks võimeline räägitust aru saama ja ka toimetama. Ega ilmaasjata Mailise ajal Haridusministeeriumi nimele „teadus“ juurde lisatud. Tõenduspõhist teadust ei paista meie riigijuhid mitte sageli kasutavat. Mailis kasutaks! Grand old lady Ene Grauberg võiks sellise õpilase üle igatahes uhke olla.
Tahan presidendiks naist, kes lisaks Eesti rahvale peaks hoolitsema ka oma suure pere eest. Loodan, et alalhoidlikkus oma pere suhtes kandub üle ka alalhoidlikkuseks Eesti rahva suhtes. Alfaisaste rusikatega vastu rinda peksmine ja ärplemine, seljataga 500 NATO sõdurit ja mõned teistes riikides maha kantud soomukid, ei tugevda rahu- ja kindlusetunnet, et ükskord raketid vihisema ei hakkaks. Kuulamine, oma mõtte ja ideede rahumeelne levitamine, suhtlemine kõigi meie naabritega on palju efektiivsem ja tulemuslikum. Mailis on seda lubanud ja seda ta ka kindlasti teeb. Samas hoolsa pereemana ei unustaks Mailis „soola ja tikke“ rasketeks aegadeks tallele panna. Ning kindlasti ei jookseks ta kui väike laps kohe keset liivakasti kõigi ees oma vastostetud „tankiga“ hooplema. Viimast nimetatakse moodsas keeles vist „heidutuseks“. Tank oleks tasakesti lihtsalt kuuri alla aetud, mootor õlitatud ja kontrollitud, meeskond koolitatud, kuurgi kurjale silmale raskesti leitav. Kui sa võitled oma laste nimel, võitled sa samamoodi ka selle maa nimel, kus nii nemad kui ka kõik teised eestimaalased elavad.
Kellega ma Mailist presidendiks saades võrdleksin? Tarja Haloneniga. Sihikindel, veidi jonnakaski, glamuursest kullast-karrast pimestamata. Oma rahva president. Kes rahulikult nii riigipeade suurkohtumisel viibib kui ka Seto muuseumi kõrtsilaua taga suuliimil hea maitsta laseb. Nimelt just seal, Setomaal, sain viimati Haloneniga täitsa juhuslikult kokku.
Lõpetuseks veel üks arstliku silma tähelepanek. Tähtsamgi, kui esialgu tunduda võib. Mailis ei joo, alkoholi kuritarvitamisest rääkimata. Miks ma seda ütlen? Olen vist tajunud probleemi kohalolekut nii eelmistes kui ka praegustes presidendivalimistes. Annaks jumal, et ma eksin!
KESKMÕTE: Austan ja imetlen tarku ning õpihimulisi inimesi, hindan haridust ning haritust. Mailisele on seda antud kuhjaga.
PEEP PÕDDER, sisearst
Viimati muudetud: 08/24/2016
Jaga
|


Nädala juubilar DON KING 85
INDREK VEISERIK, 31. August 2016
Sellega seoses otsustasin sel nädalal Kesknädala juubilarina esile tõsta läbi aegade parimat poksimatšide promootorit Don Kingi. Tegemist on tõeliselt vastuolulise isikuga. Ühest küljest on ta geniaalne promootor, tänu kellele üldse poks maailmas tuntuks sai. Ta on oma karjääri jooksul korraldanud üle 500 tiitlimatši ja mahub selle saavutusega Guinnessi rekordite raamatusse.
Ajakiri Sports Illustrated valis Kingi maailma 40 mõjukama sporditegelase hulka. Ta on jaganud heategevuslikel eesmärkidel miljoneid dollareid. Üle 40 aasta on ta alati jõulude eel suundunud kunagisse kodukvartalisse ja kingib seal vaestele 100 000 jõulukalkunit. King on aus ja otsekohene ning armastab välja öelda, mis USA-s on valesti. Ta on seetõttu pälvinud peavoolumeedia põlguse.
Teisest küljest on tegu suli ja isegi inimesetapjaga. King tappis noorpõlves hasartmänguringis kaks meest. Ühe lasi maha ja teise peksis surnuks. Peavoolumeedia vaikib aga sellest, et ta on oma tegude eest võimude poolt saanud täielikult armu. Rahva seas on King siiski Ameerikas endiselt väga populaarne. „Vaid Ameerikas saab Don Kingi fenomen juhtuda,“ on tänane juubilar ka ise tunnistanud.
Clevelandi getost pärit üheksalapselises peres kasvanud ja end brutaalse jõu ning kavalusega rambivalgusesse välja murdnud Don King on tõeline self-made-man ehk Ameerika unelma kehastus.
20. augustil 1930 sündinud Don Kingi karjäär sai alguse 1967. aastal, kui ta tapmise eest vangi mõisteti. Trellide taga veedetud aja pühendas mees, kel varasemast tulevahetusest peas viis kuulikildu, olulisel määral rusikavõitlusele. Vanglast välja saanuna asus ta ise matše korraldama.
Esialgu leidis Don King kliente hämaratest urgastest. Seejärel viis saatus ta kokku Muhammad Aliga, kellest hiljem sai maailma kõigi aegade silmapaistvaim poksija. 1974. aastal õnnestus kollanokast promootoril korraldada ajalukku läinud matš Ali ja George Foremani vahel, mille eest mõlemad sportlased said tolle aja kohta ennekuulmatu honorari – 5 miljonit dollarit.
Edasi hakkasid asjad jõudsalt ülesmäge liikuma.
Kingi klientide hulgas on aegade jooksul olnud sellised kuulsused nagu Muhammad Ali, Joe Frazier, George Foreman, Larry Holmes, Mike Tyson, Evander Holyfield, Julio César Chávez, Ricardo Mayorga, Andrew Golota, Bernard Hopkins, Félix Trinidad, Roy Jones Jr. ja Marco Antonio Barrera. Enamiku neist tõmbas King haneks, jättes nad suurtest summadest ilma. Suur osa nimetatud poksijatest on Kingi aastate jooksul selle eest ka kohtusse kaevanud, kuid „libe kala“ Don King on ikka osanud raha abil kõigist jamadest välja ujuda.
„Sa sõlmid lepingu ja toimid vastavalt sellele. Sa ei saa kunagi seda, mida oled väärt. Sa saad täpselt nii palju, kui oled võimeline läbirääkimiste käigus välja kauplema. Sul on õigus öelda jah või ei,“ on King öelnud kuldsed mõtted.
Poksijad on samas ihanud alati saada Don Kingi klientideks. Tema korraldatud võistlustel olid honorarid kõige kõrgemad. „Teised mänedžerid pakuvad 3, King 10 miljonit,“ on Larry Holmes selgitanud. „Hiljem ta küll varastab sinult poole rahast, kuid sa oled ikkagi võidus.“
Niigi rikkuses suplevaid kuulsusi pettes pistis King taskusse suuri summasid. Näiteks teenis Mike Tyson ühe 40-sekundilise matši eest 28 miljonit dollarit. Oma parimal hooajal lõi ta kokku 140 miljonit. Suur oli aga vägistamise eest vanglasse sattunud maailmameistri hämmastus, kui selgus, et pangakontol haigutab tühjus. Don King oli osavalt kasutanud lünki lepingus ja näpanud kogu raha.
Kurb on see, et Don Kingi poolt populaarseks muudetud poks on viimasel ajal kaotanud oma sära. Ja selle põhjuseks on poksiringkondade omavaheline kiskumine ning hajutatus. Hetkel selgitatakse profipoksi maailmameister WBA, WBO, WBC ja IBF versioonis. Seda on ilmselgelt liiga palju. Don Kingi sõnul tooks aga üksainus maailmameister profipoksi tagasi selle võlu, mis on vahepeal kaduma läinud.
Don King on aastaid kritiseerinud USA riiklikku süsteemi ja elukorraldust. Majanduslik ebavõrdsus, tööpuudus, musta nahavärviga inimeste õiguste allasurumine, USA maine langus maailmas – need on teemad, milles ta on sõna võtnud. USA peavoolumeedia halvustab teda seetõttu igal võimalusel, sest ta on tuntud oma julgete väljaütlemistega USA võimurite aadressil.
Täpselt samuti nagu vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump, kellega Don King on pikki aastaid olnud hea sõber. Mõlemad mehed on omal alal väga edukad ja suurte isiksustena tunnevad teineteise poole tõmmet. Mõlemad on konfliktis USA-d valitseva establishment’iga. Mõlemal on samas väga suur rahva toetus.
Esialgu soovis Trump, et Don King esineks tänavu juulis Vabariikliku Partei konvendil Clevelandis. Kuid teatud vabariiklike ringkondade vastuseisu tõttu sellest plaanist loobuti. Ometi võttis King konvendist osa külalisena. Kohapeal meediale antud intervjuus ütles ta: “Nad on hirmul, sest pole võimelised Donald Trumpi kontrollima.“
„Ma toetan Trumpi, sest toetan ameeriklasi, kellest väga paljud eelistavad teda,“ ütles King. Ta väljendas muret, et presidendiks kandideerimisega on Trump seadnud ohtu nii enda kui ka oma pere julgeoleku. Kuid praegune süsteem tuleb murda ja Ameerika uueks luua, ning koos Trumpiga on ameeriklastel see võimalik, lubas King.
Helgest lapsepõlvest ilma jäänuna hellitab Don King igati oma kahte poega, tütart ja viit lapselast. 2010. aastal jäi ta leseks, kaotades abikaasa Henrietta.
INDREK VEISERIK
Viimati muudetud: 08/31/16
Jaga
|


Presidendivalimiste uued keerdkäigud
KN, 24. August 2016
Üle kogu Eesti saabusid inimeste postkastidesse voldikud, mis kutsuvad üles andma oma hääl Allar Jõksi toetuseks. Vaatamata sellele, et presidenti rahvas Eestis (veel) valida ei saa. Voldikus kiidab Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna, kuidas Jõks on parim presidendikandidaat, kes on tõestanud, et ta on iseseisev, õiglane ja aus. Küsimusele Jõksi parteidest sõltumatuse kohta vastas IRL-i peasekretär Kert Karus, et voldikutega soovib IRL näidata oma toetust Allar Jõksile ning juhtida tähelepanu ühistele väärtustele.
Põhja-Tallinna linnaosavanem ja Keskerakonna valimiskampaaniate üks korraldajaid Raimond Kaljulaid kritiseeris Jõksi seepeale väga teravalt. “Nüüd on viimane aeg lõpetada jutud sellest, kuidas Allar Jõks on erakondadeülene kandidaat, esindab parteidevälist arvamust ja nii edasi,” ütles Kaljulaid. “Jõksi presidendiks kandideerimise tahtmisel oli algusest peale IRL-i kuvand juures, ning nüüd on sellele kinnitus ka nende jaoks, kes seda varem ei uskunud. Kahjuks on selge ka see, et Jõksi kampaania on algusest peale olnud petukaup, kus avalikkusega trikitatakse ja püütakse lihtsalt sõltumatuse-jutuga kuidagi teistest eristuda.”
Esmaspäeva õhtupoolikul teatasid sotsiaaldemokraadid, et on valmis minema Reformierakonnaga presidendivalimiste küsimuses kokkuleppele: kui oravad toetavad Nestorit esimeses voorus, annavad sotsid oma hääled teises voorus Kallase toetuseks. Et aga hääli jääb siiski puudu, lahvatasid kohe kuulujutud teemal: mida Keskerakonnale pakutakse vajalike häälte eest? Keskerakonna esimees Edgar Savisaar ütles Rahvusringhäälingu uudistele, et sotside ja Reformierakonna kokkulepe presidendivalimistel on märgiks valitsusliidu nõrkusest. “See on üsna irooniline olukord ja näitab valitsuskoalitsiooni kehva seisu. Piinlik lugu, ja miks me peaks neile selle presidendivalimise nii lihtsaks tegema. Tegelikult on nende eesmärgiks lihtsalt see, et Nestori kandidatuuri saaks üldse üles panna. Meie kandidaat on Mailis Reps, ja on loogiline, et me selle juurde ka jääme. Ma ei arva, et otsustame kellegi teise kasuks. Kui valitsuskoalitsioon soovib tõepoolest Riigikogus presidendi ära valida, siis on neil võimalus hääletada Mailis Repsi poolt,” rõhutas Savisaar.
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles, et 27 Keskerakonna saadiku allkirjad ja esildis Mailis Repsi ülesseadmiseks presidendivalimiste esimeseks vooruks Riigikogus esitatakse valimiskomisjonile neljapäeval. "Seame Repsi üles nii presidendivalimiste esimeses voorus 29. augustil kui ka teises ja kolmandas voorus 30. augustil. Mina tegelen ka jätkuvalt Riigikogus Repsile laiema toetuse otsimisega. Kui Riigikogus presidenti ära ei valita, võivad valimiskogus jääda lõpuks kahekesi kandideerima Mailis Reps ja Allar Jõks. Siis tuleb juba Reformierakonnal otsustada, kumba nemad toetavad,” ütles Simson ERR-ile.
Ühiskonnauuringute Instituudi tellimusel valminud uuring erakondade populaarsusest näitas, et suve jooksul pole parteide seis praktiliselt muutunud – Keskerakond juhib (24%) Reformierakonna ees (20%). Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone leidis, et uuring peegeldas, kuidas presidendivalimised ei kõneta rahvast piisavalt. “See, et erakondade toetus on püsinud muutumatuna suve jooksul, näitab presidendivalimiste põhiprobleemi — rahvas ei tunne end kaasatuna ning tajub, kuidas presidendivalimised on kusagil kaugel ning asju otsustab keegi teine. Kui presidenti saaks valida rahvas, oleks olukord hoopis erinev, ja see peegelduks ka erakondade toetusnumbrites.”
KN
Viimati muudetud: 08/24/16
Jaga
|


Austraalias peatuvad saarlased Rutt Tarus, Triin Vaga, Merilin Nõgu ja Kristiina Kütt olid juba mõnda aega hellitanud lootust trehvata Palm Beachil, “Kodus ja võõrsil” võttepaigas mõnda seriaali tegelast. Nii lõpuks juhtuski – selfi sai tehtud Alfiga.
Alfil ehk pärisnimega Ray Meagheril olid parasjagu käsil võtted ja neiud mõtlesid ta ära oodata, et koos pilti teha või paar sõna vahetada. Tegemist on ju ikkagi peaaegu nagu vanaisaga, kellega koos kõik on üles kasvanud. Meagher on nimelt üks näitlejatest, kes on seriaalis kaasa löönud päris algusest saati – “Kodus ja võõrsil” on ekraanidel jooksnud aastast 1988.
Saarte Häälega rääkinud Triin Vaga ütles, et ta on Palm Beachil ka varem käinud lootuses mõnd näitlejat kohata, aga õnneks läks alles seekord.
“Olime sõbrannadega alati nalja teinud, et enne ei saa Austraaliast lahkuda, kui Alfiga pildi saame,” märkis ta.
Nõnda siis uuriti koos internetist välja, et filmi võtted toimuvad tavaliselt esmaspäeviti-teisipäeviti ja just siis on kõige suurem tõenäosus seal sarja näitlejaid kohata. “Meie soov läks täide ja sattusimegi võtete ajaks sinna,” sõnas Vaga.
Võttepaiga lähedale neid tema sõnul ei lastud, aga kaugelt võisid nad piiluda küll. Üllataval kombel oli Alf just tol päeval võtetel ning pausi ajal õnnestuski tüdrukutel ta sekunditeks kinni püüda, et paar kiiret selfit teha. “See kõik käis nii kiiresti, et me vaevalt jõudsime reageerida ja pildil poseerida. Sellest ka ehedad ja loomulikud pildid,” arvas Triin Vaga.
Alf ise oli neile öelnud vaid, et tehku nad kiiresti – ta peab tagasi võtteplatsile kiirustama. Seega pikemalt neidudel näitlejaga paraku rääkida ei õnnestunud. “Samas oli ta väga muhe ja sõbralik,” kinnitas Vaga ning seda kinnitab ka Alfi ilme selfil.
Tüdrukud nägid peale Alfi ka üht teist kauaaegset tegelast, Marilyni ehk Emily Symonsit autosse jooksmas ja võtteplatsilt lahkumas. Teda neil aga pildile saada ei õnnestunud.
“Enamik meist on ka väga tulihingelised fännid ja koos sarjaga üles kasvanud, nii et õnn, mis meile sel päeval osaks sai, oli piiritu,” rõõmustas Triin Vaga.

Saarlased tegid “Kodus ja võõrsil” Alfiga selfi


Austraalias peatuvad saarlased Rutt Tarus, Triin Vaga, Merilin Nõgu ja Kristiina Kütt olid juba mõnda aega hellitanud lootust trehvata Palm Beachil, “Kodus ja võõrsil” võttepaigas mõnda seriaali tegelast. Nii lõpuks […]


PRIA statistika kohaselt läks Saaremaa Ökokülal kaduma 740 lammast. PRIA poolt põllumajandusametile saadetud mahetootjate 2015. a valimisse ettevõte ei kuulu. Miks ei kuulu siis valimisse ettevõte, mille puhul toob register välja suured probleemid loomade kadumisega?
Vastab PRIA otsetoetuste osakonna kontrollibüroo:
Kohapealse kontrolli valimid koostatakse PRIA-s pärast taotluste vastuvõttu, kui taotlejad on selgunud. Saaremaa Ökoküla lammaste massilised kadumised said registrile teatavaks aasta lõpu poole, kui 2015 valim oli ammu olemas ja kontrollid valdavalt tehtud. Sellistel juhtudel arvestatakse reeglina lisainfoga järgmise perioodi valimite koostamisel.
Valimite koostamiseks on olemas nii õiguslik alus kui ka juhend ja metoodika. Kohapealse kontrolli valimid koostatakse vastavalt Euroopa Komisjoni rakendusmääruse nr 809/2014 artiklitele 30-35. Valimid koostatakse juhumeetodil ja riskianalüüsi alusel. Riskianalüüsi tulemusel tekib nn riskipunktide põhjal taotlejatest pingerida ning kontrollima asutakse kõrgema riskimääraga kliente. Kontrolli miinimummäär on 5% toetusesaajatest meetmeti ja mahetootjate puhul koosneb see nii mahetaimekasvatajatest kui ka loomapidajatest. Lisaks juhu- ja riskivalimi põhimõtetele rakendame vajadusel nn lisavalimit vihjete jm info alusel.
Mahetoetuse aluste loomade osas PRIA ise kohapealset kontrolli ei tee.
Kuidas seletada olukorda, kus keskkonnaamet on maksnud Ökokülale 900 lamba Vilsandile vedamiseks ja 900 lamba tagasitoomiseks üle 4000 euro. On täiesti arusaamatu, kuidas saab pärast 740 looma kadumist tuua saarelt tagasi ikka veel 900 lammast.
Niisuguste keskkonnaameti tasutud summade ning lammaste toomise-viimise ja loodushoiu tööde kohta vormistatud dokumentidega ei ole PRIA-l kokkupuudet ja seega ei saa me ka seletust pakkuda.
Probleemidele Vilsandil on on osutanud eksperdi seireraportid, tuletorni lähedal karjamaal rannaniidul polnud möödunud aastal ainsatki lammast. Ettevõttele ei kohaldata aga mingeid sanktsioone. Samas on väiketootjad PRIA karistuste ees pidevalt hirmul, iga pisima puuduse eest võidakse määrata karistus. Ökoküla jätab nõuded kõigi silme all täitmata ja PRIA ei vaevu neid isegi valimisse panema.
Kui loomi karjatatakse poollooduslikel kooslustel ja sellega seoses taotletakse poollooduslike koosluste toetust (PLK), siis enne PRIA-le PLK taotluse esitamist tuleb taotlejal saada keskkonnaametist kooskõlastus taotlusaluste PLK alade kohta (sh kaardid) ning keskkonnaametiga tuleb kooskõlastada ka konkreetsete alade hooldamisviisid, sh karjatamiskoormus, karjatamise ajad jne. PLK hooldamise nõuete täitmist jälgib ja kontrollib kohapeal keskkonnaamet.
PLK kuulub põllumajanduslike keskkonnatoetuste hulka, mille puhul samuti tuleb kohapealseid kontrolle läbi viia 5% taotlejate juures.
Valimid koostab PRIA ja edastab keskkonnaametile, kes viib läbi kohapealse kontrolli ja edastab tulemused PRIA-le. Taotleja ei olnud 2015. a PLK osas kontrollis, seega ei ole keskkonnaamet meile sellekohast infot edastanud.
Lisaks otseselt PLK toetusega seonduvale rollile on keskkonnaametil eraldiseisvad ülesanded seoses loodus- ja keskkonnahoiu korraldamise ja kontrolliga (sh poollooduslike koosluste aladel), loodushoiutoetuste andmisega jne. Küsimuses viidatud seireraport võib olla seotud keskkonnaameti teiste tegevusvaldkondadega, aga PLK toetusega seoses niisugused dokumendid PRIA-sse ei jõua.


PRIA statistika kohaselt läks Saaremaa Ökokülal kaduma 740 lammast. PRIA poolt põllumajandusametile saadetud mahetootjate 2015. a valimisse ettevõte ei kuulu. Miks ei kuulu siis valimisse ettevõte, mille puhul toob register […]


Londonis toimus rahvusvaheline mõttespordi olümpiaad, mille raames korraldatud viievõistluse maailmameistrivõistlustel (Pentamind World Championships) võitis Andres Kuusk oma neljanda maailmameistritiitli.
Kuusk on samal alal maailmameistritiitli võitnud 2011., 2013. ja 2014. aastal, mullu sai ta kuuenda koha. “Tuli selles mõttes kergemalt kui teine ja kolmas, sest tookord tõusin esimeseks alles viimase vooruga, aga seekord juhtisin viiendast päevast alates ja viimaseks sessiooniks oli esikoht kindlustatud,” tunnistas Kuusk, lisades, et samas on tänavune tiitel magusaim, kuna pärast eelmise aasta ebaõnnestumist hindas ta oma kullašansse üpris tagasihoidlikuks.
Kuusk kogus võistluses 462,35 punkti, talle järgnesid Ankush Khandelwal 456,38 ja James Heppell 452,22 punktiga. Lõpuprotokolli sai kokku sada võistlejat.
“Seekord olid võidu võtmeks male ja texas holdem pokker, mis andsid parimad punktid – 96 ja 94,” selgitas Andres Kuusk. “Eriti olen rahul esikoha jagamisega males, kus tuli võidelda kahe suurmeistri ja mitme meistri vastu.”
Võistlus algas Kuusele tagasihoidlikult, esimesed paar päeva oli ta koguni teise kümne lõpus, aga see oli tingitud trumpalade puudumisest, mitte ebaõnnestumisest. “Tegelikult märkimisväärseid tagasilööke ei olnudki ja realiseerisin potentsiaali praktiliselt sajaprotsendiliselt,” tõdes mees.

Andres Kuusk neljandat korda maailmameistriks


Londonis toimus rahvusvaheline mõttespordi olümpiaad, mille raames korraldatud viievõistluse maailmameistrivõistlustel (Pentamind World Championships) võitis Andres Kuusk oma neljanda maailmameistritiitli. Kuusk on samal alal maailmameistritiitli võitnud 2011., 2013. ja 2014. aastal, […]


Eile kell 11.45 tekkis PL Ionasel Virtsu sadamas sildumise järel ühe trasteri juhtimises tõrge ja laev jäi remondiks kai äärde. Traster ehk põtkur on seade, mida kasutatakse laeva manööverdamisel kai äärde.
PL Ionas on sõitnud tõrgeteta alates 13. juulist. Täpsem info laeva naasmisest liinile jooksvalt www.tuulelaevad.ee ja nutirakendusest Tuulelaevad.


Eile kell 11.45 tekkis PL Ionasel Virtsu sadamas sildumise järel ühe trasteri juhtimises tõrge ja laev jäi remondiks kai äärde. Traster ehk põtkur on seade, mida kasutatakse laeva manööverdamisel kai […]


Möödunud aasta detsembris algatatud politseiuurimine Saaremaa Ökoküla pärandkooslustel karjatatud 200 lamba kadumise kohta pole kaheksa kuud hiljem ikka veel tulemuseni jõudnud.
Saarte Hääl võttis teemaga tegeleda kevadel pärast loomade näljutamise skandaali ning jõudis järeldusele, et Eesti Energia juhile Hando Sutterile kuuluva Saaremaa Ökoküla tegevuse kontrollimisest, rääkimata võimalikust karistamisest, hoiavad riigiasutused, nagu keskkonnaamet ja PRIA, suure kaarega eemale. Vähe sellest, et ajalehe osutatud küsitavustele laekunud kommentaarid koosnesid peaasjalikult oma tegevusetuse õigustamisest, pakkusid nad sellistena tegelikult karistamatusetunnet Ökokülale.
Seda, kui suvaliselt käib viimasel 10 aastal ligemale 1,4 miljonit eurot toetust saanud Saaremaa Ökoküla ringi oma tegevust puudutavate arvandmetega, iseloomustab järgmine näide: mullu detsembris andis Saaremaa Ökoküla tegevjuht Meelis Laido teada politseiuurimise algatamisest, kuna ettevõttel on kaduma läinud 200 lammast. Neli kuud hiljem, aprilli lõpus saatis ettevõtte omanik Hando Sutter laiali pressiteate, millest Eesti avalikkus sai teada, et 2014. aastal ja 2015. aasta suve jooksul kadus karjamaadelt teadmata asjaoludel kokku üle 1000 looma.
Kummagi mehe jutt ei klapi PRIA loomade registri andmetega, millest selgub, et möödunud aastal jäi ettevõttel kadunuks 740 looma ja 2014. aastal 75 looma. Niisiis tegi Ökoküla detsembris avalduse 200 lamba kadumise kohta, ehkki registri andmetel oli kadunud 740 lammast. Kõnekas, kuigi mitte otseselt asjassepuutuv on see, et lihaks tegi Eesti üks suuremaid lambakasvatusettevõtteid möödunud aastal vaid 98 looma.
Ebausaldusväärsust tekitab lambakasvataja ja keskkonnaameti vaheline loodushoiutööde üleandmise-vastuvõtmise akt, mille osapooled on allkirjastanud 16. novembril. Ehkki ettevõttel jäi loomade registri järgi mullu kadunuks 740 looma (lisaks 123 hukkunut), ei kajastu aktis ühegi looma kadumine. Keskkonnaamet maksis kinni nii 900 lamba saarele toomise kui ka 900 lamba äraviimise. Kokku maksis keskkonnaamet ettevõttele 30 edasi-tagasi reisi eest 4674 eurot.
Kui Saarte Hääl pidas ebausutavaks, et Saaremaa Ökoküla, mille kari asub suuremas osas Vilsandil, saab pärast 863 lamba kadumist-hukkumist tuua Vilsandilt tagasi ikkagi 900 looma, teatas keskkonnaameti pressiesindaja Sille Ader, et ametil puuduvad andmed, nagu oleks Ökokülal Vilsandi saarel loomi ära kadunud.
Paar päeva varem andis Ader Saarte Häälele teada, kuidas Saaremaa Ökoküla AS-i juhatuse liige Meelis Laido teavitas keskkonnaameti maahoolduse spetsialisti 2015. aasta suvel lammaste suurest suremusest Vilsandi saarel. Samas kirjas viitas Ader ka politseiuurimise algatamisele seoses 200 lamba kadumisega.
Saaremaa Ökoküla endine farmijuht Maila Valk tunnistas Saarte Hääle, et koormaid liikus kindlasti vähem, kui neid kinni maksti, sest surnud loomi ju elusate pähe tagasi ei tooda. “Minu meelest on siin nii palju ametkondi vahel, et siin ei jälgi keegi üldse mitte midagi,” möönis Valk riigipoolse kontrolli puudumist Vilsandi maahoolduse üle.
Keskkonnaamet teatas Saarte Häälele, et ettevõtja lambad ei kuulu keskkonnaametile ning keskkonnaameti ülesanne on kontrollida vaid hooldatavate poollooduslike alade seisundit, mida tehakse PRIA etteantud valimi alusel.
Paraku selgus, et PRIA registrites loomade suure kadumisega ilma teinud Ökoküla PRIA valimisse ei kuulu.


Möödunud aasta detsembris algatatud politseiuurimine Saaremaa Ökoküla pärandkooslustel karjatatud 200 lamba kadumise kohta pole kaheksa kuud hiljem ikka veel tulemuseni jõudnud. Saarte Hääl võttis teemaga tegeleda kevadel pärast loomade näljutamise […]


Tallinna Sadama uurimiskomisjoni liige Jaanus Karilaid leiab, et riigi ja Tallinna Sadama tütarettevõtete vahel sõlmitud hankeleping suursaarte liiniveoks põhineb valedel ning tuleb seega tühistada.
Karilaid märkis, et 2014. aasta lõpus sõlmitud liiniveo teenuse hankelepingus on ette nähtud võimalus, et 2026. aastal ostab riik neli parvlaeva endale, vahendab Delfi. Ühe parvlaeva väljaostuhinnaks on seejuures märgitud 26,6 miljonit eurot.
Samas näitavad laevaehitusettevõtetega sõlmitud otselepingud muud: Türgis ehitatava parvlaeva hind on 22,8 miljonit eurot parvlaeva kohta (kokku 45,6 miljonit eurot), Poolas ehitatavate parvlaevade hinnaks kujunes 31,5 miljonit eurot ühe kohta (kokku 63 miljonit eurot).
“Olukord on täiesti absurdne, miks peaks riik ostma 12 aastat hiljem Türgis ehitatud laevad kokku pea 8 miljonit eurot kallimalt. Miks on hankelepingusse sisse kirjutatud sellised miljonitesse ulatuvad numbrilised erinevused?” küsib Karilaid.
Karilaiu hinnangul puudusid Tallinna Sadama tütarettevõtetel pakkumust esitades mistahes laevad ja nägemus, mida riigile müüa tahetakse. Samuti puudus tema sõnul kindlus ja arusaam, millised uued laevad 1. oktoobriks 2016 liinile tuuakse, kuna läbirääkimised laevaehitusfirmadega alles käisid. “Kui kõike vormistati tagantjärele, siis on liiniveo hange õigustühine ning õigusriigile kohaselt tuleks välja kuulutada uus riigihange.”
Ühistranspordiseaduse alusel saab tema sõnul hanke korrektseks läbiviimiseks sõlmida liiniveo lepingu vedajaga, kes on ka reaalselt võimeline teenust pakkuma. “Praegune olukord on tingitud keskvõimu ebapädevast riigihanke planeerimisest ja seda saatvast mahukast korruptsioonijuhtumist.”
2013. aasta lõpus hoiatas tollane asekantsler Merike Saks Tallinna Sadama nõukogu istungil, et 2016. aastaks ei jõuta uute laevade ehitamisega valmis. “Tundub, et nii tugev poliitiline surve ebapädeva hanke korraldamiseks tekitati, kuna väidetavalt 4 miljonit eurot meelehead “õigete” poliitikuteni ei jõudnud,” märgib Karilaid.

Karilaid: valedel põhinev laevahange tuleb tühistada


Tallinna Sadama uurimiskomisjoni liige Jaanus Karilaid leiab, et riigi ja Tallinna Sadama tütarettevõtete vahel sõlmitud hankeleping suursaarte liiniveoks põhineb valedel ning tuleb seega tühistada. Karilaid märkis, et 2014. aasta lõpus […]


Lääne-Saare vald kutsub elanikke üles prügikäitlemisel vastutustundlikult käituma ja pakendikonteinereid mitte risustama muude jäätmetega.
Postitus valla kodulehel teatab, et pakendipunktides asuvad konteinerid on avalikud ja kõigil on õigus neid kasutada. Kokku on vallas praegu 22 pakendikonteinerit. “Kui mõned inimesed ei kasuta konteinereid sihtotstarbeliselt, siis nad teevad paha teistele inimestele, kes seda teha soovivad,” märgitakse postituses.
Vallavalitsus palub, et inimesed ei viiks pakendikonteineritesse toidu- ja muid biojäätmeid, riideid, jalanõusid, mähkmeid, ehitus- ja lammutusjäätmeid, mänguasju, mööblit, elektri- ja elektroonikajäätmeid, ohtlikke jäätmeid (kaasa arvatud laki- ja värvipurke). Nimetatud jäätmeliike ei tohi panna ka pakendikonteinerite kõrvale. Neid ei viida jäätmevedaja poolt minema, vaid jäävad sinna konteinerite kõrvale, tekitades palju pahameelt kõigile.
Kodanikke, kes ei täida kohaliku omavalitsuse jäätmehoolduseeskirjas sätestatut, võib jäätmehooldusnõuete rikkumise eest karistada rahatrahviga kuni 200 trahviühikut (a 4 eurot). Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, karistatakse rahatrahviga kuni 20 000 eurot.
Kui märgatakse ületäitunud pakendikonteinerit või isikut, kes paneb pakendikonteinerisse oma olmeprügi (välja arvatud pakendid), siis palutakse inimestel ühendust võtta Lääne-Saare valla keskkonna peaspetsialistiga (kontaktid: tiina.orav@laanesaare.ee 4520468, 51979733).

Vald kimpus risustatud pakendikonteineritega


Lääne-Saare vald kutsub elanikke üles prügikäitlemisel vastutustundlikult käituma ja pakendikonteinereid mitte risustama muude jäätmetega. Postitus valla kodulehel teatab, et pakendipunktides asuvad konteinerid on avalikud ja kõigil on õigus neid kasutada. […]


Juba lähikuudel vahetab Omniva 30 kirjakandjat üle Eesti oma jalavaeva või jalgratta uue ATV vastu.
Omniva kommunikatsioonispetsialist Mattias Kaiv ütles Saarte Häälele, et kuna hange kuulutati alles hiljuti välja ja ATV-d jõuavad nendeni ilmselt novembris või detsembris, siis on konkreetsetest piirkondadest, kus kirjakandjad ATV-d oma käsutusse saavad, veel keeruline rääkida,.
Spetsiaalselt postikandeks kohandatud ATV-sid hakkas Omniva tema sõnul testima selle aasta alguses. Praegu on ettevõttel neid kaks: üks Otepääl ja teine Valgas. “Kuigi tegemist on prototüüpidega, on esimene tagasiside väga positiivne ja tundub, et tulevikus võime selliseid sõiduvahendeid kandevõrgus rohkemgi näha,” kinnitas Kaiv.
Väiksemates linnades teeb selline sõiduriist kommunikatsioonispetsialisti sõnul jalgsikandja töö hulga lihtsamaks, tõstab kandekiirust ja aitab suuremat hulka posti kergemini käsitleda. Samuti on see mõistlik alternatiiv kohtades, kus jalgsikande asendamine tavapärase kaubikuga ei ole majanduslikult põhjendatud, sest ATV on kaubikust selgelt odavam lahendus. “Praegu kaardistamegi üle Eesti neid kohti, kus oleks mõistlik selline sõiduvahend kasutusele võtta,” kinnitas Kaiv.
Kirjakandjate ATV-d on oma võimsuse ja tehniliste andmete poolest valitud sellised, mis ei eelda A- ega B-kategooria juhiloa olemasolu, ning seega saab kohalik kirjakandja, olenemata lubade olemasolust oma piirkonda teenindama jääda. “Loomulikult anname ATV-ga sõitvatele kirjakandjatele ka vastava sõiduvahendi kasutamise koolituse ja sobiva sõiduriietuse,” kinnitas Mattias Kaiv.
Nii palju on praegu teada, et sõitma hakkavad ATV-d eelkõige väikelinnades ja alevites-alevikes.


Juba lähikuudel vahetab Omniva 30 kirjakandjat üle Eesti oma jalavaeva või jalgratta uue ATV vastu. Omniva kommunikatsioonispetsialist Mattias Kaiv ütles Saarte Häälele, et kuna hange kuulutati alles hiljuti välja ja […]


Laupäeval leiti lõpnud metssea korjus Laimjala jahiseltsi maadelt. Korjuselt võeti analüüsimiseks toruluu.
Analüüsi tulemused, mis näitavad, kas looma hukkumise põhjustas Aafrika seakatk, peaksid selguma teisipäeval. Esmaspäevase seisuga pole Saaremaal rohkem lõpnud metssigu leitud.


Laupäeval leiti lõpnud metssea korjus Laimjala jahiseltsi maadelt. Korjuselt võeti analüüsimiseks toruluu. Analüüsi tulemused, mis näitavad, kas looma hukkumise põhjustas Aafrika seakatk, peaksid selguma teisipäeval. Esmaspäevase seisuga pole Saaremaal rohkem lõpnud […]


Austraalias peatuvad saarlased Rutt Tarus, Triin Vaga, Merilin Nõgu ja Kristiina Kütt olid juba mõnda aega hellitanud lootust trehvata Palm Beachil, “Kodus ja võõrsil” võttepaigas mõnda seriaali tegelast. Nii lõpuks juhtuski – selfi sai tehtud Alfiga.
Alfil ehk pärisnimega Ray Meagheril olid parasjagu käsil võtted ja neiud mõtlesid ta ära oodata, et koos pilti teha või paar sõna vahetada. Tegemist on ju ikkagi peaaegu nagu vanaisaga, kellega koos kõik on üles kasvanud. Meagher on nimelt üks näitlejatest, kes on seriaalis kaasa löönud päris algusest saati – “Kodus ja võõrsil” on ekraanidel jooksnud aastast 1988.
Saarte Häälega rääkinud Triin Vaga ütles, et ta on Palm Beachil ka varem käinud lootuses mõnd näitlejat kohata, aga õnneks läks alles seekord.
“Olime sõbrannadega alati nalja teinud, et enne ei saa Austraaliast lahkuda, kui Alfiga pildi saame,” märkis ta.
Nõnda siis uuriti koos internetist välja, et filmi võtted toimuvad tavaliselt esmaspäeviti-teisipäeviti ja just siis on kõige suurem tõenäosus seal sarja näitlejaid kohata. “Meie soov läks täide ja sattusimegi võtete ajaks sinna,” sõnas Vaga.
Võttepaiga lähedale neid tema sõnul ei lastud, aga kaugelt võisid nad piiluda küll. Üllataval kombel oli Alf just tol päeval võtetel ning pausi ajal õnnestuski tüdrukutel ta sekunditeks kinni püüda, et paar kiiret selfit teha. “See kõik käis nii kiiresti, et me vaevalt jõudsime reageerida ja pildil poseerida. Sellest ka ehedad ja loomulikud pildid,” arvas Triin Vaga.
Alf ise oli neile öelnud vaid, et tehku nad kiiresti – ta peab tagasi võtteplatsile kiirustama. Seega pikemalt neidudel näitlejaga paraku rääkida ei õnnestunud. “Samas oli ta väga muhe ja sõbralik,” kinnitas Vaga ning seda kinnitab ka Alfi ilme selfil.
Tüdrukud nägid peale Alfi ka üht teist kauaaegset tegelast, Marilyni ehk Emily Symonsit autosse jooksmas ja võtteplatsilt lahkumas. Teda neil aga pildile saada ei õnnestunud.
“Enamik meist on ka väga tulihingelised fännid ja koos sarjaga üles kasvanud, nii et õnn, mis meile sel päeval osaks sai, oli piiritu,” rõõmustas Triin Vaga.

Saarlased tegid “Kodus ja võõrsil” Alfiga selfi


Austraalias peatuvad saarlased Rutt Tarus, Triin Vaga, Merilin Nõgu ja Kristiina Kütt olid juba mõnda aega hellitanud lootust trehvata Palm Beachil, “Kodus ja võõrsil” võttepaigas mõnda seriaali tegelast. Nii lõpuks […]


Seakatku Sakla sigalasse jõudmise põhjuseid välja selgitama tulnud Eesti maaülikooli teadlased lõpetasid oma töö ja edastasid tulemused eile õhtul veterinaar- ja toiduametile.
“Praegu töötame esialgse hinnangu kallal ja tänase päeva jooksu anname oma töö kokkuvõtte üle,” ütles maaülikooli veterinaarepidemioloogia professor Arvo Viltrop eile pärastlõunal Saarte Häälele. Teadlane ei välistanud võimalust, et ühepäevase uurimistöö tulemusel sündinud versioon ei pruugi olla lõplik tõde. Valjala Söödatehase seafarmide juhataja Margus Õunpuu ütles, et ka temal puudub teadlaste uurimistöö järelduste kohta info.
“Niipalju võin öelda, et tema (Arvo Viltrop – toim) nägemust mööda on kõik bioohutuse nõuded täidetud ja rohkemgi veel,” sõnas Õunpuu Saarte Häälele.
Teadlaste töö kokkuvõtte teeb veterinaar- ja toiduamet oma pressiteates teatavaks lähipäevil.


Seakatku Sakla sigalasse jõudmise põhjuseid välja selgitama tulnud Eesti maaülikooli teadlased lõpetasid oma töö ja edastasid tulemused eile õhtul veterinaar- ja toiduametile. “Praegu töötame esialgse hinnangu kallal ja tänase päeva […]


Möödunud laupäeval leidis seeneline Nõmpa küla lähedalt koerapoja, kes ei liigutanud ega reageerinud ning teatas sellest külas asuvasse talusse. Mindi vaatama ja avastati õudusega, et koerapoeg oli üles poodud.
Laupäeval, 27. augustil kella 20 paiku anti hädaabi numbrile teada, et Lääne-Saare vallast Nõmpa küla lähedalt on leitud koera surnukeha. Kutsika kaela ümber oli kollane pael. Kohale tulnud politsei algatas leitu põhjal kriminaalmenetluse looma julma kohtlemist käsitleva paragrahvi alusel.
Juhtumiga kursis olev Eesti Loomakaitse Liidu juht Heiki Valner rääkis, et koera leidis seeneline, kes sellest ligiduses asuvasse talusse teatas. Taluperenaise sõnul mindi koera vaatama ja selgus, et koerapoeg on üles poodud.
Politsei fikseeris olukorra ja tegi pildid. Koerake mähiti teki sisse ja maeti väärikalt maha. “See juhtum šokeeris meie pere väga. Loodame, et see, kes seda tegi, saab õiglase karistuse!” kommenteeris koera leidja.
Heiki Valner tunneb juhtunu üle ilmselget pahameelt ning leiab, et koera matmine tähendab, et isegi kui koeratapja ka leitakse, ei läheks juhtum kohtus läbi, kuna koerale ei ole lahkamist tehtud. Ta lisas, et uurimist raskendab seegi, et loom oli kiipimata ja registrisse kandmata. Eestimaa Loomakaitse Liit esitas juhtumi kohta politseisse avalduse kriminaalmenetluse alustamiseks looma julmas kohtlemises süüdioleva isiku tuvastamiseks ning tema vastutusele võtmiseks.
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesment ütles, et viimane looma väärkohtlemise juhtum registreeriti 1.veebruaril, kui Kudjape alevikus oli kass saanud tabamuse pneumorelvast. Karistus looma suhtes lubamatu teo toimepanemise eest on kas rahaline trahv või kuni 1-aastane vangistus.
Kuressaare piirkonnavanem Meelis Juhandi palub kõigil, kes nägid Nõmpa küla kandis kahtlast liikumist või omab infot, mis võiks juhtumi lahendamisel abiks olla, pöörduda politsei poole paavo.tanav@politsei.ee või telefonil 454 9740. Infot soovib saada ka Loomakaitse Liit meilile info@loomakaitse.eu või telefonil 50 19636.

Loomakaitsjad soovivad koera poomise uurimist


Möödunud laupäeval leidis seeneline Nõmpa küla lähedalt koerapoja, kes ei liigutanud ega reageerinud ning teatas sellest külas asuvasse talusse. Mindi vaatama ja avastati õudusega, et koerapoeg oli üles poodud. Laupäeval, […]


Sakla farmist mõne kilomeetri kauguselt leitud metssea korjuselt võetud proov osutus Saarte Hääle andmetel sigade Aafrika katku osas positiivseks.
Proov võeti 24. augustil Pihtla vallast Matsiranna külast leitud metssea laibalt. Samast piirkonnas rohkem surnud metssigu leitud ei ole. Korjuse olukorra kohta on analüüsi tulemustes märgitud “roiskunud”.
Saarte Jahimeeste Selts teatas Saarte Häälele, et neil on kavas nõuda proovi täiendavat analüüsimist. “Oleme selles olukorras juba olnud ja rohkem surnud sigu ei ole metsast leitud,” sõnas seltsi tegevjuht Ive Kuningas.
Täpselt aasta aega tagasi septembris leiti Pihtla vallast Kuusiku külast samuti metssiga, kellel kahtlustati Aafrika seakatku. Hispaania referentslaboris tehtud täiendaval analüüsil selgus, et korjusel taudi siiski ei olnud.
Pihtla jahiseltsi esimees Rain Metsmaker ütles Saarte Häälele, et lõpnud metssea leidis üks jahiseltsi kütt, kes läks kontrollima vihjet metsas levinud raipelõhna kohta. Metsmakeri sõnul võis roiskunud korjus olla ehk viis päeva vana.
Jahiseltsi juht lisas, et jahimehed kammivad kõnealust piirkonda läbi, kuid eile pärastlõunal teateid uutest lõpnud metssigadest ei olnud.

KATASTROOF KÄES? Pihtla metsseal tuvastati seakatk


Sakla farmist mõne kilomeetri kauguselt leitud metssea korjuselt võetud proov osutus Saarte Hääle andmetel sigade Aafrika katku osas positiivseks. Proov võeti 24. augustil Pihtla vallast Matsiranna külast leitud metssea laibalt. […]


Suur oli nädal tagasi lihtsalt loodust pildistanud mehe imestus, kui telefoniekraanilt vaatas vastu kummaline taevakeha. Eesti tuntuima ufoloogi Igor Volke sõnul ongi tegemist tundmatu tehisliku objektiga.
Saarlasest telemees Margus Muld pildistas eelmisel laupäeval tööle sõites kella 9.30 paiku Võhmal lihtsalt teed ja kagu poole jäävat taevast. Seda põhjusel, et vihmamärg tee peegeldas tema arvates lahedalt päikest.
Pilt tehtud, hakkas ta tulemust vaatama ja avastas pildilt mingi huvitava täpi. Võinuks ju pidada seda täiskuuks, kuid sellisel kujul seda küll pildile ei saaks. Täiskuul poleks ka peal väga korrapäraseid valgeid laike, mis pildi suurendamisel välja tulid. Segaseks ajas asja ka see, et pildistamise ajal ta midagi sellist palja silmaga ei näinud.
Saarte Hääl saatis pildid ufoloog Igor Volkele, kes seejärel ise Margusega ühendust võttis. Kuuldu Volke sõnul kahtlusi ei süvendanud. “Siin ei ole ilmselt tegu loodusnähtusega, sest neli punkti vaatlusobjekti pinnal viitavad konstruktsioonile või tehnitsismile,” oli Volke hinnang. Loomulikult jäävad eksituse ja optiliste kõrvalekallete võimalused alati.
Volke jaoks polnud nähtud asi tegelikult mingi uudis. “Viimase 2–3 aasta ufoloogia on eeskätt Euroopas andnud sarnaseid objekte kümmekond,” rääkis ta, lisades, et on isegi saanud varem taolisi pilte. Tõsi, siis küll mererohelist või sinakat värvi objektidest.
Põhiobjekt on alati kera- või kettakujuline ning sellel on kolm või neli punktikujulist moodustist.
Volke sõnul kaaluvad Lääne ufoloogid võimalust, et tegu võib olla ka keskkonnaanomaaliaga vms. “Edasiseks tuvastamiseks oleks vaja päringuid õhuturbe esindajatele või samaaegsete vaatluste info kogumist elanikkonnalt,” selgitas ta.

Põhja-Saaremaa taevas võidi pildistada ufot


Suur oli nädal tagasi lihtsalt loodust pildistanud mehe imestus, kui telefoniekraanilt vaatas vastu kummaline taevakeha. Eesti tuntuima ufoloogi Igor Volke sõnul ongi tegemist tundmatu tehisliku objektiga. Saarlasest telemees Margus Muld […]


Eesti töötukassa Saaremaa osakonna juhataja Ave Reimaa-Lepiku sõnul on nad Kuressaares parasjagu ringi vaatamas Saaremaa büroo laiendamise plaanidega.
Praegu asub töötukassa Ajamaja kahel korrusel – I ja III korrusel. Seoses uute teenustega, eelkõige vähenenud töövõimega inimeste teenindamine, töövõime hindamine jms, on Reimaa-Lepiku sõnul vaja ruume, kus on arvestatud universaalse disaini põhimõtetega (näiteks privaatsemad ruumid vestlusteks klientidega) ja mis on kohandatud erivajadustega külastajatele veelgi ligipääsetavamaks. “Oluline on ka see, et lisandumas on uued töökohad, st meeskond suureneb,” märkis siinse osakonna juhataja.
Ave Reimaa-Lepiku sõnul on nad praegu igatahes avatud pakkumistele, et leida sobivaim lahendus. “Millest võidaksid mitte ainult puuetega inimesed, vaid kõik inimesed – vanurid, lastega emad, tavakodanikud,” märkis Saaremaa osakonna juhataja.

Töötukassa Saaremaa büroo otsib kohta laienemiseks


Eesti töötukassa Saaremaa osakonna juhataja Ave Reimaa-Lepiku sõnul on nad Kuressaares parasjagu ringi vaatamas Saaremaa büroo laiendamise plaanidega. Praegu asub töötukassa Ajamaja kahel korrusel – I ja III korrusel. Seoses […]


Restauraatorid leidsid Pöide kiriku torni aluselt võlvlaelt omapärase keskaegse maalingu, mis tõotab rikastada Eesti kunstiajalugu. Maalingu keskosa kaunistab tänapäevases mõistes mõneti naivistliku ilmega naeratav mehenägu.
Kunstiajaloolane Juhan Kilumets ütles Saarte Häälele, et niisugune leid on tõeline ime, kuna Pöide kiriku läänevõlviku keskaegsest krohvkattest on säilinud vaid väike osa. “Et sellise väikese laigu peal on niivõrd uhke maaling, see on ikka suur ime,” nentis ta.
Kilumets selgitas, et riigi ja Pöide Maarja kiriku SA rahastusel tegelevad restauraatorid Pöide kirikus praegu avatäidetega. “Uksed, aknad, portaalid, et saaks augud kinni,” märkis ta. Läänevõlvikul oleva keskaegse krohvikihi konserveerimine on aga kujunenud nii Eesti tippkonservaatorite kui ka Pöide kiriku sõprade vabatahtlikuks projektiks. “Selle lihtsalt pidi päästma,” kinnitas Kilumets. “Kui meie põlvkonna käes oleks see varisenud siia põrandale, siis olnuks raske ennast pärast muinsuskaitsjaks nimetada.”
Kuna maaling tuli välja alles kuu aja eest, siis väga palju selle kohta öelda veel ei osata. Küll aga on teada, et suure tõenäosusega pärineb see 13. sajandist. Dateerimisel on ajaloolastel pidepunktiks võlviku ehitamise aeg. “On loogiline, et tehti võlvik ja kohe ka krohviti ning viimistleti,” märkis Kilumets ja lisas, et maaling on kantud võlviku esimesele krohvikihile, kui see oli veel värske ehk kuivamata.
Konservaator-restauraator Hilkka Hiiopi sõnul katsid maalingut kümned lubjakihid. “Hakkasime neid avama ja välja tuli poisi nägu,” selgitas ta. Hiiop lisas, et kõigil kunstiajaloolastel, kellele pilti näidatud, on suu lahti jäänud. Nimelt on küllaltki harukordne, et kiriku ühe kõige olulisema koha peal, peavõlviku tipus, on portree, mis šokeerib ja üllatab asjatundjaid oma naivistliku ilmega. “Väga erakordne leid, kindlasti rikastab see meie kunstiajalugu,” lausus Hiiop.
Küsimusi tekitab leid omajagu. Hiiopi sõnul oleks loogiline, et pilt kujutab isandat ehk ordumeistrit, kuid päris kindel selles olla ei saa. Portree ümbert tulid restauraatorite käte all välja ka ornamendid, mis meenutavad odasid või puulehti. Pikk vars võiks viidata pigem esimesele.
Juhan Kilumets toonitas, et maaling tervikuna on erakordselt pidulik olnud omal ajal. “Minu jaoks on see algne karikatuuri-emotsioon ammu kadunud. Ma nimetan seda poissi kulminatsiooniks, võimsa kompositsiooni lõpuks,” rääkis ta.
Leiu erilisust rõhutab ka Pöide kiriku läänepoolse osa dramaatiline saatus. Nimelt hävis tornikiiver 1940. aastal põlengus. Võlvik osutus tõkkeks, mis ei lasknud tulel allapoole levida, kuid oli pärast pikki aastaid katmata. “Et see krohvitükk on otsustanud vastu pidada, hambad ristis, see on ikka tohutult kangelaslik käitumine ja kuidas sa jätad kangelase maha,” lausus Kilumets.
Üleeile oli võlvide all vabatahtlik Mai Meriste, Muhu muuseumi varahoidja. “Hilkka andis otsa kätte,” viitas ta, et on Pöide kiriku restaureerimistöödel õpilase rollis. “Kena on siin omas tempos toimetada,” lisas ta ja osutas siiski paarile kohale, mille ta jätab spetsialistide hooleks.

Lustakas smaili kirikulaes paneb ahhetama


Restauraatorid leidsid Pöide kiriku torni aluselt võlvlaelt omapärase keskaegse maalingu, mis tõotab rikastada Eesti kunstiajalugu. Maalingu keskosa kaunistab tänapäevases mõistes mõneti naivistliku ilmega naeratav mehenägu.   Kunstiajaloolane Juhan Kilumets ütles […]


Sakla seafarmist mõne kilomeetri kauguselt leitud metssea korjuselt võetud proov osutus sigade Aafrika katku osas tugevalt positiivseks.
“Praegusel hetkel on tegemist tugevalt positiivse leiuga,” rõhutas veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda Saarte Häälele. See tähendab tema sõnul, et hetkel ei ole plaanis mingeid täiendavaid proove teha.
Sellest hoolimata esitas Saarte jahimeeste selts eile veterinaar- ja toiduametile taotluse kordusproovi tegemiseks. “Oleme selles olukorras juba olnud ja rohkem surnud sigu ei ole metsast leitud,” sõnas seltsi tegevjuht Ive Kuningas.
Kuningas viitas sellele, et täpselt aasta aega tagasi septembris leiti Pihtla vallast Kuusiku külast samuti lõpnud metssiga, kellel kahtlustati Aafrika seakatku. Hispaania referentslaboris tehtud täiendava analüüsi tulemusena selgus, et korjus katku nakatunud siiski ei olnud.
“Need kaks juhtumit ei ole omavahel võrreldavad, selles mõttes, et eelmine kord, kui proov saadeti täiendavatele uuringutele, siis oli selleks ka alust, kuna laboriuuringute tulemus ei olnud selgelt positiivne. Oli kahtlus,” märkis aga Olev Kalda.
Proov võeti 24. augustil Pihtla vallast Matsiranna külast leitud metssea laibalt. Rohkem lõpnud metssigu samas piirkonnas leitud ei ole. Korjuse olukorra kohta on analüüsi tulemustes märgitud “roiskunud”.
Pihtla jahiseltsi esimees Rain Metsmaker ütles Saarte Häälele, et roiskunud korjus võis olla ehk viis päeva vana. “Vaglad olid sees, seepärast ei saanud võtta ka koeproovi, vaid proovimaterjaliks võeti toruluu,” selgitas ta.
Lõpnud metssea leidis üks jahiseltsi kütt, kes läks kontrollima vihjet metsas leviva raipelõhna kohta. Jahiseltsi juht lisas, et jahimehed kammivad kõnealust piirkonda läbi, kuid reede pärastlõunase seisuga teateid uutest lõpnud metssigadest ei olnud.
Metsa levinud seakatk toob Olev Kalda sõnul kaasa järelevalvesüsteemi muutumise, kuna edaspidi uuritakse kõiki kütitud metssigu ning tehakse pidevat seiret taudistunud ala kodusigade hulgas.
Ive Kuningas osutas, et selts teavitas leiu piirkonda ümbritsevaid Kaali, Pihtla ja Valjala jahipiirkonna kasutajaid, et nad teavitaksid edaspidi kõigist kütitud metssigadest kohalikku veterinaararsti, kes võtab vereproovid.
Aafrika seakatku nakatunud metssiga tähendab Kalda sõnul seda, et ka Saaremaal hakkavad kehtima piirangud vastavalt Euroopa Komisjoni kehtestatud tsoonidele.
Sigade Aafrika katku puudutav teave on koondatud veebilehele http://www.seakatk.ee.
Mehis Tulk, Piia Tamsalu, Andres Sepp

Pihtla seakatkuproov on tugevalt positiivne


Sakla seafarmist mõne kilomeetri kauguselt leitud metssea korjuselt võetud proov osutus sigade Aafrika katku osas tugevalt positiivseks. “Praegusel hetkel on tegemist tugevalt positiivse leiuga,” rõhutas veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja […]


Septembrist lähen ülikooli õppima ja kool on igal neljapäeval ja reedel. Töögraafik langeb aga kaks korda kuus neljapäeva ja reede peale. Kas õppepuhkust on võimalik võtta kahe päeva kaupa?
Vastab tööinspektsiooni töösuhete nõustamistalituse nõustamisjurist Andrei Polovnjov:
Õppepuhkust ei pea töötaja välja võtma ühes osas ning seda võib vajadusel võtta ka kahe päeva kaupa.
Töölepingu seaduse (TLS) kohaselt on töötajal õigus saada õppepuhkust täiskasvanute koolituse seaduses (TäKS) ettenähtud tingimustel ja korras. Õppepuhkuse eesmärk on anda töötajale vaba aega õppimiseks ja tööalaseks enesetäiendamiseks.
Õppepuhkust antakse kalendripäevades, töötaja ei pea kasutama õppepuhkust ühe osana ning seda võib vajadusel võtta ka paari päeva kaupa.
TäKS sätestab, et töötajale ja ametnikule antakse tema taotluse ja õppeasutuse teatise alusel tasemeõppes või täienduskoolitusasutuse pidaja läbiviidavas täienduskoolituses osalemiseks õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva kalendriaasta jooksul, millest 20 päeva eest makstakse keskmist töötasu.
Õppepuhkuse saamiseks tuleb tööandjale esitada avaldus ja teatada õppepuhkuse soovist ette 14 kalendripäeva. Avaldusele tuleb lisada ka õppeasutuse teatis. Tööandjal on õigus õppepuhkuse andmisest keelduda järgmistel juhtudel, kui:
1) töötaja ei teata vähemalt 14 kalendripäeva korrektselt ette või ei too tööandjale õppeasutuse teatist;
2) töötaja on akadeemilisel puhkusel ning õppetööst osavõtt pole võimalik;
3) õppepuhkuse päev või järjestikused õppepuhkuse päevad langevad üksnes töötaja puhkepäevadele.
Lisaks võib tööandja õppepuhkuse katkestada või selle andmise edasi lükata töölepingu seaduses ettenähtud tingimustel (hädavajadus). Tegemist on erandlike olukordadega, mida ei ole võimalik muul viisil lahendada, kui töötaja tööle kutsuda ja tööajakava ümber teha. Puhkuse katkestamisel või edasilükkamisel tuleb kasutamata jäänud puhkuseosa anda vahetult pärast takistava asjaolu äralangemist või poolte kokkuleppel muul ajal.


Septembrist lähen ülikooli õppima ja kool on igal neljapäeval ja reedel. Töögraafik langeb aga kaks korda kuus neljapäeva ja reede peale. Kas õppepuhkust on võimalik võtta kahe päeva kaupa? Vastab […]


Tallinna Sadama uurimiskomisjoni liige Jaanus Karilaid leiab, et riigi ja Tallinna Sadama tütarettevõtete vahel sõlmitud hankeleping suursaarte liiniveoks põhineb valedel ning tuleb seega tühistada.
Karilaid märkis, et 2014. aasta lõpus sõlmitud liiniveo teenuse hankelepingus on ette nähtud võimalus, et 2026. aastal ostab riik neli parvlaeva endale, vahendab Delfi. Ühe parvlaeva väljaostuhinnaks on märgitud seejuures 26,6 miljonit eurot.
Samas näitavad laevaehitusettevõtetega sõlmitud otselepingud muud: Türgis ehitatava parvlaeva hind on 22,8 miljonit eurot parvlaeva kohta (kokku 45,6 miljonit eurot), Poolas ehitatava parvlaevade hinnaks kujunes 31,5 miljonit eurot ühe kohta (kokku 63 miljonit eurot).
“Olukord on täiesti absurdne, miks peaks riik ostma 12 aastat hiljem Türgis ehitatud laevad kokku pea 8 miljonit eurot kallimalt. Miks on hankelepingusse sisse kirjutatud sellised miljonitesse ulatuvad numbrilised erinevused?” küsib Karilaid.
Karilaiu hinnangul puudusid Tallinna Sadama tütarettevõtetel pakkumust esitades mistahes laevad ja nägemus, mida riigile müüa tahetakse. Samuti puudus tema sõnul kindlus ja arusaam, millised uued laevad 1. oktoobriks 2016 liinile tuuakse, kuna läbirääkimised laevaehitusfirmadega alles käisid.
“Kui kõike vormistati tagantjärele, siis on liiniveo hange õigustühine ning õigusriigile kohaselt tuleks välja kuulutada uus riigihange.”
Ühistranspordiseaduse alusel saab tema sõnul hanke korrektseks läbiviimiseks sõlmida liiniveo lepingu vedajaga, kes on ka reaalselt võimeline teenust pakkuma. “Praegune olukord on tingitud keskvõimu ebapädevast riigihanke planeerimisest ja seda saatvast mahukast korrruptsioonijuhtumist.”
2013. aasta lõpus hoiatas tollane asekantsler Merike Saks Tallinna Sadama nõukogu istungil, et 2016. aastaks ei jõuta uute laevade ehitamisega valmis. “Tundub, et nii tugev poliitiline surve ebapädeva hanke korraldamiseks tekitati, kuna väidetavalt 4 miljonit eurot meelehead “õigete” poliitikuteni ei jõudnud.”

valedel põhinev laevahange tuleb tühistada


Tallinna Sadama uurimiskomisjoni liige Jaanus Karilaid leiab, et riigi ja Tallinna Sadama tütarettevõtete vahel sõlmitud hankeleping suursaarte liiniveoks põhineb valedel ning tuleb seega tühistada. Karilaid märkis, et 2014. aasta lõpus sõlmitud […]


Kuressaare linnavalitsus sõlmis eile lepingu firmaga Envoice, kas hakkab linnale pakkuma uudset dokumentide menetlemise lahendust.
Linn osaleb koostöös kliendi, konsulteerija ja testija rollis, andes tagasisidet, kuidas avaliku sektori raamatupidamist efektiivsemalt korraldada. Envoice OÜ arendab koostöö raames tasuta välja Kuressaare vajadusi arvestava teenuse ning võimaldab linnal kasutada soodustingimustel kõiki olemasolevaid ja uusi lahendusi.

Kuressaare linn võtab kasutusele uudse arvepidamislahenduse


Kuressaare linnavalitsus sõlmis eile lepingu firmaga Envoice, kas hakkab linnale pakkuma uudset dokumentide menetlemise lahendust. Linn osaleb koostöös kliendi, konsulteerija ja testija rollis, andes tagasisidet, kuidas avaliku sektori raamatupidamist efektiivsemalt […]


Linnapea Madis Kallase (pildil) ettekanne Kuressaare linnavolikogu 25. augusti istungil.
Esmalt võtame aluseks uue haldusreformi seaduse ja sellest tulenevad tingimused. Selle järgi saab Saaremaale jääda pärast 1. jaanuari 2018 maksimaalselt neli omavalitsust minimaalse elanike arvuga 5000. Meie valik on, kas omavalitsusi peaks olema üks, kaks, kolm või neli. Mina pooldan selgelt ühte, kuna me toimime ühtsena.
Põhiline küsimus Kuressaare ja kogu Saaremaa võtmes on strateegiline tasand, võime seda nimetada ka maakondlikuks tasandiks. Erinevad uuringud on näidanud, et Saaremaa omavalitsuste puhul ei ole küsimus igapäevaste teenuste pakkumises, see on meil korraldatud suhteliselt hästi. Ehk reformi ei ole vaja sellepärast, et igapäevased teenused on kehval tasemel.
Suurem mõjuvõim
Küsimus on suurtes teemades ja nendega tegelemises: ühendused (parvlaev, Mõntu–Ventspilsi laevaliin, lennuk, Saaremaa Sadam), haigla, TTÜ Kuressaare kolledž, ametikool, riigiasutused. See küsimus on üha teravamalt üles kerkinud eriti seoses maavalitsuse võimu kärpimisega, sest 1990-ndatel täitsid maavalitsused seda rolli suhteliselt edukalt. Maavalitsuses oli neli korda rohkem töötajaid, maavanem osales valitsuse istungitel jne. Aga olukord on muutunud ja ühe toimepiirkonna eest seisvat jõulist struktuuri Saaremaal praegu ei ole.
Ühtne Saaremaa annab võimaluse rohkem ise mõjutada seda, mida meil siin tehakse. Seda just läbi suurema mõjuvõimu, kuna ühtne Saaremaa vald oleks Eestis suurima elanike arvuga vald ja suurima territooriumiga omavalitsus. Saaksime seista selle eest, et saada enda kätte mitmed riigi ülesanded ja seeläbi rohkem otsustada, mis meil toimub. Samuti võimaldab see jõulisemalt seista erinevate riigiasutuste reformide normaalse kulgemise eest ja rääkida kaasa regioonide moodustamises.
Seni on meid mitmetel puhkudel paigutatud regioonidesse, mis ei ole loogilised. Saaremaa keskus on Kuressaare ja Saaremaale tervikuna on keskus Tallinn, mitte Pärnu, Haapsalu või Rapla. Me peaksime, nii nagu haldusreform võimaldab erandeid meresaarte osas, seisma selle eest, et oleksime eraldi regioon koos Hiiumaaga. See oleks loogiline, sest Saaremaal ja Hiiumaal on sarnased väljakutsed.
Reformid on põhjendatud siis, kui need põhinevad teatud loogikal. Saaremaa omavalitsuste ühinemine on loogiline, kuna Saaremaa toimib ühtse tervikuna ja toimepiirkonnana kõigi näitajate puhul: tööjõuturg, kesk- ja kõrgharidus, meditsiinisüsteem, sotsiaalsüsteem (perekodud, kodutute varjupaik), kultuuriteemad (raamatukogude võrk, linnateater, muuseum), sporditeemad, kaubandusvõrk, transpordiühendused (lennuk ja saabumine Saaremaale), riigiasutused Kuressaares, turvalisus (politsei), turism (turundame Saaremaad, mitte üksikuid omavalitsusi). Omavalitsuste piire ületavat asjaajamist on palju ja seda tuleb ainult juurde. Peaaegu kõik projektid on omavalitsuste-ülesed ja elanikkond on aina vähem ühe omavalitsuse keskne: tuhandete saarlaste elukoht ja töökoht asuvad erinevates omavalitsustes.
Ühtne Saaremaa annab võimaluse paremini näha tervikpilti ja tegevusi koordineerida. Kui Saaremaa ei oleks ühtne toimepiirkond, oleksin ühe Saaremaa omavalitsuse moodustamise vastu. Kuna oleme üksteisega niivõrd põimunud, on ühinemine loogiline. Kuressaare linnapeana ja omavalitsuste liidu juhina näen seda iga päev.
Rõhutan, et teenused ei tohi üheski Saaremaa punktis minna kehvemaks. Kui kellelgi on kindel veendumus, et kusagil läheb mõni omavalitsuse pakutav teenus pärast ühinemist halvemaks, on just praegu õige aeg sellest rääkida. Paljud nõustuvad, et teenused ei lähe küll kehvemaks, kuid edaspidi hakatakse kõike otsustama linnas. Ei saa aga unustada, et valimised on ülesaaremaalised ja volikogu liikmed pärit eri kohtadest. Lisaks kaasatakse kohalikke elanikke erinevate kogude kaudu ja antakse neile võimalus kaasa rääkida.
Kohaliku omavalitsuse eesmärk on olla võimalikult tugev partner kõigile omavalitsuse teenuste tarbijatele kodanikust võimaliku investorini. Ühiselt suudame seda kindlasti oluliselt paremini kui mitu omavalitsust eraldi, seda sõltumata maksusüsteemist ja õigusruumist. Eesti suurima territooriumiga omavalitsuse ja suurima elanike arvuga valla realistlikke soove on tunduvalt raskem eirata.
On oluline, et Kuressaare oleks tugev, sest sellest, kui võimekas ja atraktiivne on meie saare keskus, sõltub omakorda kogu Saaremaa tugevus. Kordan: Kuressaare saab olla just nii tugev ja edukas, kui tugev on Saaremaa. Ei ole võimalik, et linnast pooletunnise autosõidu kaugusel asuv elu ei mõjutaks elu linnas. Mõjutab, ja palju: turvalisus, vaatamisväärsuste olukord, kaubanduse ja söögikohtade olemasolu, tänavate olukord, kuid mis kõige tähtsam – see, et kõikjal Saaremaal elaks inimesi.
Olen korduvalt küsinud, kas keegi teab maailmast näidet, et tugevast linnast 40 km kaugusel on elu hääbunud. Mina ei tea. Küll aga võin tuua palju näiteid selle kohta, kuidas nõrgast linnast 20 km kaugusel on elu sisuliselt välja surnud. Selliseid näiteid on ka Eestis. Selle parim indikaator on kinnisvara hinnad ja pankade valmisolek anda nendesse piirkondadesse kinnisvara soetamiseks laenu.
Olgem ühtsed!
Ühinemislepingu koostamine niivõrd paljude osapooltega on olnud palju keerulisem kui mis tahes teiste ühinemiste puhul Eestis. Lepingu koostamisel on kõigil tulnud teha järeleandmisi, et kompromissini jõuda.
Kahju on sellest, et Pöide vald ei ole ühinemisettepanekut vastu võtnud. Seetõttu jääb Saaremaal maakonnaülese omavalitsuse moodustamise strateegiline investeering suurusjärgus 3–5 miljonit eurot praegustel andmetel saamata. Volikogu on aga oma otsustes iseseisev. Austan Saaremaa iga omavalitsuse volikogu otsust. Kui selline on Pöide valik, pole teistel õigust seda kritiseerida. Siiski ootan Pöide valda protsessiga ühinema, kasvõi akna sulgumise viimasel minutil.
Mullu pälvis palju tähelepanu “Tujurikkujas” kõlanud laul “Ei ole üksi ükski maa”, mis algab sõnadega “Jääb ikka nii, et Saaremaal ei toimu eales lõimumist”. Näitame, et me siiski suudame olla ühtsed ja elu siin edasi viia. Näitame, et suudame ainsana teha maakonnaülese (mereliste saarte erandid on lubatud) omavalitsuse. Näitame, et oleme ühtsed ja saame seda teha nii, et piirkondade identiteet jääb püsima. Jääb Kuressaares, Sõrves, Orissaares ja ka igal pool mujal Saaremaal.
28 aastat tagasi oli laulu “Ei ole üksi ükski maa” sõnum, et meil tuleb üksteist aidata ja olla ühiselt väljas meie kõigi hea käekäigu eest. Ei saa olla juhus, et Eesti kõigi aegade üks legendaarsemaid lugusid algas just Saaremaaga: Saaremaa on eriline ja meie kohus on seista tema arendamise eest.
Lõpetuseks tagasi Kuressaare juurde. Mul on valida, kas kasutada ära Kuressaare ja Saaremaa maksimaalne arenguperspektiiv, milleks on andnud võimaluse haldusreform läbi tugeva omavalitsuse moodustamise, või hoida iga hinna eest kinni linnapea ametinimetusest. Ühinemisest rääkides küsivad paljud esimesena just seda, kas pärast Saaremaa valla moodustamist jääb Kuressaare linnapea alles. Linn jääb, linnaline elukeskkond jääb, linna sildid jäävad, linna traditsioonid jäävad, linna aukodanikud jäävad, linna ajaloolise sünnipäeva tähistamine jääb, linnas asuvad ka edaspidi valitsus ja volikogu, aga linnapea praegusel kujul ei saa jääda. Minul on lihtne valikut teha: valin maksimaalse arenguperspektiivi ja loodan, et seda teevad ka kõik teised. Märgilised asjad on olulised, aga need ei saa üles kaaluda meie tulevikku.

Miks vajavad Saaremaa ja Kuressaare haldusreformi?


Linnapea Madis Kallase (pildil) ettekanne Kuressaare linnavolikogu 25. augusti istungil. Esmalt võtame aluseks uue haldusreformi seaduse ja sellest tulenevad tingimused. Selle järgi saab Saaremaale jääda pärast 1. jaanuari 2018 maksimaalselt […]


Kuressaares kummidetaile tootev Trelleborgi tehas otsib tööjõudu tootmise erinevatesse etappidesse. Ettevõtte tegevjuhi sõnul on selle taga soov tõusta kõrgemale tasemele.
Trelleborg Industrial Products Estonia OÜ tööotsimiskuulutuste järgi peaks tehases tööd leiduma igale maitsele. Otsitakse nii tootmisoperaatoreid, vahetuse vanemat / tootmise vanemmeistrit kui ka tehnoloogi. Ettevõtte juhataja Peeter Tõniste sõnul on igas ametis erinevad nõuded.
Ei ole kerge leida
Tootmisoperaator on Tõniste sõnul ettevõttes kõige tavaliselt kõige nõutum ja vajalikum töökoht ja sinna oodatakse inimest, kellelt erioskusi ei nõuta. Väljaõpe toimub ettevõtte siseselt. Eelduseks sellele tööle on põhiharidus.
Tema sõnul otsitakse sellesse ametisse inimesi tihti. Kuna töötajaid on palju, siis paraku on ka tööjõu voolavus suurem. “Inimesed teevad oma elus muudatusi, vahetavad elukohta, lähevad pensionile. Teisalt toimub areng ettevõtte sees ning töötajad liiguvad suurema vastutusega töökohtadele,” ütleb Tõniste. Praegu on tootmisoperaatori tööd pakkuda kahele inimesele. Töökoha soovijal peab olema põhiharidus. Tootmisoperaatorid töötavad vahetustega. Esmaspäevast reedeni on siis kas hommikune vahetus kl 6–14.30 või õhtune vahetus kl 14.30–23.
Vahetuse vanemal ja tootmise vanemmeistril on nõudmised juba kõrgemad. Nõutav on kutseharidus ja soovitav on kogemus tootmise ja inimeste juhtimise alal. Millises tootmises inimene varem töötas, see ei ole Tõniste sõnul oluline. Samas võib end tööle pakkuda ka noor inimene, kel suurem kogemus puudub, kuid siis on kindlasti eelduseks vastav haridus ja sellealase praktika olemasolu. Päris “puhta lehena” tootmise korraldamise ja tootmisplaani täitmise eest vastutada ei saa.
Tehnoloog on töötaja, keda Trelleborgi otsiti viimati 3–4 aasta eest, ja tegu on oma ala spetsialistiga. Nõutav on rakenduslik kõrgharidus. Tõniste sõnul vajatakse uusi tehnolooge seetõttu, et ettevõte on arenemas. Pidevalt tuleb uusi päringuid, millele tuleb koostada pakkumised koos vastava dokumentatsiooniga, mis nõuab väga täpseid erialaseid teadmisi. Trelleborgis on tehnolooge tööl praegugi, kuid neid on juurde vaja.
Terviseraha kasutatakse
Peeter Tõniste tunnistab, et selliste spetsialistide leidmine on Saaremaal väga keeruline. Ta tõdeb, et tegelikult on igasuguse tööjõu leidmine aeg-ajalt paras pähkel. Praegu on töösoovijaid siiski olnud, ja mitte ainult Saaremaalt. Ka eelmise tehnoloogi palkamise ajal leiti sobiv töötaja mandrilt. Tõsi, tegu oli Saaremaa mehega, kes tuli kodusaarele tagasi. “Töötab meil siiani, täna on ta juba tehnoloogiajuht ja me oleme temaga väga rahul,” viitab Tõniste.
Palgad on Trelleborgis kindlasti konkurentsivõimelised. Summa suurus sõltub ametikohast ning Tõniste sõnul ka inimese oskustest ja suutlikkusest.
Trelleborgi töökuulutustes hakkab silma selline sõna nagu “terviseraha”. See tähendab, et firma innustab töötajaid tervislikke eluviise järgima. Lisaks iga-aastasele tervisekontrollile makstakse teatud osas kinni näiteks veekeskuse kasutamine või massaaž. Olgugi et see on ettevõtete puhul maksustatud erisoodustusmaksuga.
“Seda võimalust kasutavad peaaegu kõik,” nendib Tõniste.
Samuti makstakse sõidukompensatsiooni. Juhataja sõnul peab tegema kõik, et kollektiivi hoida, ning kui on võimalik, et näiteks Muhust või Salmelt tööl käivad inimesed tulevad ühe autoga, siis loomulikult tuleb firma neile võimaluste piires vastu. “Tallinnas selliseid muresid muidugi ei ole,” viitab ta Saaremaa tööturu eripäradele.
Nagu mainitud, loodab Trelleborgi juht otsitavate töötajate leidmisega teha ka hüpet kvaliteedis. “Meil läheb rahuldavalt, kurta ei saa ja ei tohigi. Areng toimub pidevalt,” kinnitab ta.

Trelleborgi tehas otsib mitut uut ametimeest


Kuressaares kummidetaile tootev Trelleborgi tehas otsib tööjõudu tootmise erinevatesse etappidesse. Ettevõtte tegevjuhi sõnul on selle taga soov tõusta kõrgemale tasemele. Trelleborg Industrial Products Estonia OÜ tööotsimiskuulutuste järgi peaks tehases tööd […]


Swedbanki Tallinna töötajad aitasid kaasa Triigi sadamas asuva kontserdihoone Triigi Filharmoonia ümbruse kaunimaks muutmisel.
Kontserdihoone rajamise üks eestvedajatest Hannaliisa Uusma ütles Saarte Häälele, et vahel head asjad lihtsalt juhtuvad. “Valla initsiatiivil ja meie suureks heameeleks see kõik aset leidiski ja tänu sellele sahistab publik järgmisel hooajal lopsakas murus,” lausus muusik. Nimelt sai Triigi Filharmoonia ümbrus talgute käigus mullaga kaetud ja tasandatud ning muruseemegi mulda külvatud.
Uusma märkis, et kontserdihoone peaks lõplikult valmis saama tuleva nädala lõpuks. Ta lisas, et ehitus küll venis veidi, kuid kogu ettevõtmine ise oli ju tegelikult hulljulgelt lühikese aja peale planeeritud. “Esimene hooaeg oli totaalselt eksperimentaalne, kõik toimus ehitusplatsil ja selle ümbruses, aga see oli võluv ja rahvast käis palju,” lisas Uusma, kinnitades, et jäi suvega väga rahule.
Kohviku Agar-Agar avavad Hannaliisa Uusma ja Teele Vares taas järgmise aasta juuni keskpaigas. Samuti tegeletakse juba järgmise hooaja loomingulise poolega, märkis Uusma. Tänavu astusid Triigi Filharmoonia ehitusplatsil üles mitmed kuulsad eesti muusikud ning Triigit külastas ka Kinoteater.


Swedbanki Tallinna töötajad aitasid kaasa Triigi sadamas asuva kontserdihoone Triigi Filharmoonia ümbruse kaunimaks muutmisel. Kontserdihoone rajamise üks eestvedajatest Hannaliisa Uusma ütles Saarte Häälele, et vahel head asjad lihtsalt juhtuvad. “Valla […]


Lux Express tihendab Tallinn-Kuressaare liinil sõidugraafikut ning jätkab laienemist, et tõmmata bussidesse rohkem autoga sõitjaid.
Tallinn-Kuressaare liinil lisab Lux Express alates 5. septembrist ühe igapäevase väljumise kell 16.30. Kuressaarest Tallinna hakkab buss väljuma kell 10.40.
Lux Expressi juhatuse esimehe Hannes Saarpuu sõnul võtsid reisijad talvel lisatud väljumise väga hästi vastu ning see andis julguse lisada veel üks. “Sõit Tallinnast Kuressaarde on pikk ning reisijad hindavad mugavat ja kvaliteetset teenust. Loodetavasti võetakse ka uus väljumine hästi vastu,” ütles Saarpuu. Uuel väljumisel on vahepeatused Virtsu sadamas, Kuivastus, Liival, Orissaares, Ratlas ja Valjalas.
Saarpuu tõi samuti välja, et reisijatel tasub piletid eelmüügist ära osta. “Ka meediast on läbi käinud juhtumid, kui reisija jääb bussist maha, kuna buss on täis. Paraku on nii, et koha soovitud väljumisele tagab vaid eelmüügist ostetud pilet,” selgitas ta.


Lux Express tihendab Tallinn-Kuressaare liinil sõidugraafikut ning jätkab laienemist, et tõmmata bussidesse rohkem autoga sõitjaid. Tallinn-Kuressaare liinil lisab Lux Express alates 5. septembrist ühe igapäevase väljumise kell 16.30. Kuressaarest Tallinna […]