Joan Carles Gallego i Herrera (Barcelona, 1954) és secretari general de CCOO de Catalunya des del desembre del 2008. Llicenciat en ciències econòmiques i empresarials, ha estat professor de secundària a l'IES Badalona i de formació professional al centre La Pineda de Badalona i l'institut de FP de Montoro, a Còrdova. El seu pas per l'ensenyança li fa tenir especialment en compte els treballadors públics, castigats de manera especial durant els anys de crisi no només en matèria laboral, sinó també amb la ingerència dels governs en els plans d'estudi i en les polítiques educatives.
Hem retrocedit molt. Hem reculat en drets laborals, en drets socials i en democràcia
Amb la vista posada en l'11è congrés de CCOO de Catalunya, que s'ha de celebrar a l'abril, el secretari general de CCOO reflexiona sobre el mercat laboral i el panorama polític actual.
Un any abans ja comencen a preparar el congrés. És habitual?
Volem fer un congrés molt participatiu i per això hem fet unes fases prèvies, perquè volem que l'elaboració dels documents sigui molt participativa i que el congrés sigui molt obert.
És una manera de combatre la desafecció vers els sindicats?
Sí, és una manera d'adaptar-nos millor a les demandes de canvi social i institucional que fa la societat. Amb la crisi hi ha hagut un empitjorament de la democràcia i una crisi de les institucions en general, perquè no han donat respostes a les demandes de la gent. També les organitzacions sindicals necessiten revisar i repensar algunes de les coses que estan fent. No refundar-se, però sí repensar-se. La utilitat dels sindicats, però, és clara i és viva, i així ho demostren les dades d'eleccions sindicals i els nivells d'afiliació, que és cert que han baixat però que ho han fet en consonància amb l'atur.
Les males pràctiques d'alguns sindicats us han acabat perjudicant a tots?
Un dels problemes del model sindical del nostre país és que és un model de divisió sindical, d'entitats que competeixen entre si, tot i que el sindicalisme sigui el moviment obrer organitzat per defensar els seus problemes, i no té sentit que els sindicats es barallin entre si. Nosaltres apostem per la unitat d'acció i per trobar uns protocols en comú per comportar-nos davant les institucions i entitats, i en això treballem.
Una estratègia compartida amb la nova direcció de la UGT.
Sí. Tot i que es pot revisar i ampliar, nosaltres apostem per la unitat d'acció. Malgrat tot, hi ha petites organitzacions que continuen tancades en si mateixes i crec que això no és bo. El tercer sindicat a Catalunya no arriba a representar el 4% dels treballadors, i el quart, el 2%.
Tornarà a presentar candidatura en el pròxim congrés?
A CCOO tenim establerta una limitació de mandats que permet fer-ne dos de seguits més un tercer d'extraordinari, i jo ja n'he complert dos. A l'octubre, de manera col·lectiva, farem el debat sobre quin camí hem de seguir. Hi hauria la possibilitat de presentar-me de nou.
La possibilitat, sí; però, i l'interès?
No és tant un tema de si hi estic interessat personalment o no, sinó de debat col·lectiu. Ni estic cansat ni esgotat, estic fent una bona tasca, juntament amb el meu equip, però també hi ha valors que el sindicat ha de projectar, com els de la renovació. L'organització és prou rica perquè hi hagi molts dirigents capaços d'encapçalar aquest projecte o de renovar equips. Tot això s'haurà de valorar col·lectivament i jo estaré disponible per al projecte que decidim i per al paper que calgui jugar. La renovació és un valor, però la continuïtat i l'experiència, evidentment també.
S'espera una tardor calenta de conflictivitat laboral?
És cert que el sindicalisme ha passat a l'ofensiva i en el marc de la negociació col·lectiva, segons avancin les negociacions, la pressió s'anirà graduant, encara que en alguns sectors, com ara a la indústria càrnia, ja s'ha iniciat aquesta pressió. Dependrà de com d'oberta o de tancada estigui l'altra part de la negociació. La nostra voluntat sempre és poder arribar a solucions, però cal tenir en compte que la majoria social, els treballadors, volen recuperar el que han perdut.
Què ens hem deixat pel camí?
Hem retrocedit molt en drets laborals, socials i en democràcia. Aquesta societat és més desigual i més pobra, menys lliure, més precària. Les expectatives vitals de les persones són avui pitjors que fa uns quants anys. Però no hem de mirar només com estàvem abans de la crisi, també hem de conquerir nous drets i avançar.

“Els treballadors volen recuperar el que han perdut”


“A CCOO tenim establerta una limitació de mandats que permet fer-ne un tercer d'extraordinari, i jo ja n'he complert dos. A la tardor ho decidirem de manera col·lectiva”“Hem retrocedit molt en drets laborals, en drets socials i en democràcia


L'Espanyol B no va poder debutar amb victòria a casa i va perdre un partit igualat i obert, en què va tenir les millors ocasions, però li va faltar efectivitat, per culpa d'un gol d'Aridai (83') poc després de quedar-se amb deu futbolistes per l'expulsió de Pipa (76'). El filial blanc-i-blau va voler imposar el seu joc des de l'inici, amb l'elaboració pacient com a arma per arribar a la porteria rival. El tècnic, David Gallego, va apostar per un mig del camp poblat de bons tocadors, com Melendo, Álex López i Borja, per intentar tenir la pilota. Després d'uns primers minuts amb poc perill, Melendo, amb un xut desviat per poc, i Marc Gual, amb una rematada al pal, van estar més a prop de marcar per a l'Espanyol B. El València Mestalla va començar a estirar una mica més les línies i en els últims quinze minuts de la primera meitat es va acostar amb perill a la porteria de Rubén, que es va haver de lluir per desviar dues rematades d'Aridai. La segona meitat va començar igual que la primera, amb domini dels locals, que van tornar a tenir bones ocasions per marcar. Antonio va haver d'intervenir en un parell d'accions per salvar dues rematades perilloses de Gual i Álex López, i va respirar alleujat quan Rivas va disparar ajustat al pal. L'Espanyol B havia perdonat i el partit va entrar en la recta final amb tot per decidir i amb un València Mestalla que tornava a rondar l'àrea rival. Els minuts finals van ser tensos i vibrants. Pipa va veure una targeta vermella rigorosa i va deixar el seu equip en inferioritat per afrontar els minuts decisius. I poc després, Aridai, amb un xut des de la frontal, va superar l'estirada de Rubén per marcar el gol que va acabar sent decisiu. L'equip de Gallego, malgrat la inferioritat numèrica, va buscar l'empat en el tram final del partit i com a millor ocasió va tenir un xut espectacular d'Aarón que va topar amb el pal.

L'Espanyol B cau al final, quan jugava amb deu


En un partit igualat i obert, Aradai va fer el gol de la victòria del València Mestalla (83') poc després de l'expulsió del local Pipa (76')


Crec que ERC hauria de ser el partit que aglutinés tot el procés a la manera de l'SNP (Partit Nacionalista Escocès) Quina mena de concreció pot tenir el full de ruta si els que han de posar les vies donen la imatge que estan donant La Figueres actual és molt mediocre i va molt endarrere de Girona. Amb la universitat, els papers es van invertir
Va veure el món per primera vegada a Figueres el 16 de juny del 1952. Amb el temps es va llicenciar en història i filologia. Articulista i professor, va ocupar càtedra a l'institut Ramon Muntaner de Figueres el 1980. Ha col·laborat en diversos periòdics com ara Hora Nova i Empordà, Papers Empordanesos i Empordà Federal, en els diaris El Punt i El Punt Avui, les publicacions Revista de Girona i Alberes, i altres mitjans com ara Televisió de Figueres. L'any 1973 va fundar, junt amb altres persones, el grup musical Indika, que feia versions de Mikis Theodorakis i, posteriorment, cançons amb lletres de Maria Àngels Anglada.
Tothom parla del full de ruta però ningú en sap gaire res. Ensarronada o secretisme obligatori?
Vivim un moment confús. El full de ruta, que alguns suposo que coneixen i que és un secret per a la resta de mortals, està envoltat d'una sèrie de qüestions externes que són preocupants. En primer lloc, les relacions entre ERC i CiU (o PDC, si ho prefereixes) dins de Junts pel Sí són complicades, amb problemes interns que sovint es ventilen a la premsa i donen carnassa a tothom. A Escòcia el Partit Nacionalista Escocès (SNP) aglutina tot el front independentista amb una gran unitat d'acció. Aquí ens hi hauríem d'acostar. L'altre problema és la CUP. En lloc d'unitat d'acció, aquí tenim tres grups que solen estar sempre a punt de brega. Sigui per exhibicionisme, sigui per manca d'intel·ligència política, els cupaires no paren de posar pals a les rodes. Hi tinc molts exalumnes, en aquest partit, als quals tinc molt d'afecte, però a vegades sembla que van d'acord amb els interessos espanyolistes.
Recorda el dilema del segle passat i, especialment, el de la Guerra Civil entre els partidaris de guanyar la guerra i els partidaris de fer la revolució?
Efectivament, la situació ho recorda, tot i que afortunadament els temps i les maneres són molt diferents. Els que no coneixem el full de ruta veiem una situació preocupant, a la vista d'aquestes desavinences, pel fet de preguntar-nos quina mena de concreció pot tenir si els que han de posar les vies donen la imatge que estan donant. Això és lamentable. Si no tenim resolt el tema de la bona entesa entre aquests tres grups, quin full de ruta podem tirar endavant? Fa la impressió que s'està improvisant constantment. Ara no fem cas del TC, ara hi presentem un recurs..., o caixa o faixa. El paper de la trista figura del PDC a Madrid ha estat colossal. Els donen vots a canvi d'una contraprestació (això es pot entendre), acaben amb la cua entre les cames i a sobre volen recórrer al TC. Costa de pair tot plegat.
Potser cada grup té el seu propi full de ruta?
El paper d'ERC sembla més coherent. Crec que hauria de ser el partit que aglutinés tot el procés a la manera del Partit Nacional Escocès, un partit socialdemòcrata, lleugerament d'esquerres, que pugui captar vots de tots dos costats. Crec que aquest seria l'escenari ideal al qual es podrien avenir tant CiU com la CUP. Hauria de funcionar o bé en forma de partit unitari o bé de coalició, però sense sortir al diari tres cops per setmana. Això sí que garantiria un full de ruta.
Sembla que ara amb l'Arrufat les relacions amb la CUP poden millorar; són els representants d'una part de l'electorat, no hi ha dubte, però petita.
Les matemàtiques van jugar una mala passada?
El famós 48%. Un 3% que no permet a les forces independentistes tenir la majoria. Aquest 3% és dins de Sí Que es Pot. Aquesta gent, des del meu punt de vista, estant fent el paper de la trista figura, un paper que recorda el del PSOE i el PSC de fa 30 o 35 anys. Estan repetint els mateixos paràmetres, ensarronant una part de l'electorat independentista amb el tema de la reforma de l'Estat, l'Espanya federal o el que sigui. Cada dia que passa ensenyen més les orelles. Primer eren partidaris de tot, de l'autodeterminació, del referèndum..., i a mesura que va passant el temps tot això va quedant arraconat.
Els deu semblar que sense Catalunya és impossible transformar Espanya.
Llavors la qüestió catalana queda en segon terme. Si la seva prioritat és canviar Espanya, molt bé, però llavors que no enganyin el votant independentista. Crec que els dos grups d'esquerra (CUP i CSQP) no ajuden gaire en el procés de creació d'un estat propi.
Ja se senten veus partidàries del DUI que rebutgen el referèndum. És per por de perdre'l?
Un referèndum és de mal fer, ja que no seria legal i es cauria en el mateix problema del 9-N; es guanyaria àmpliament, però una part molt important de la població no hauria anat a votar. El camí del referèndum és fosc. O un DUI i llavors votar la constitució o el que calgui, o bé unes eleccions, de qualsevol tipus, en les quals els partits independentistes treguessin una majoria clara.
I Europa?
Europa serà important quan les faves siguin collides. Si es pot portar un paper en què després de les eleccions els independentistes tinguin majoria absoluta, no crec que hi hagi cap problema per preparar una cadira més. Si a Grècia no se l'han pogut treure de sobre, amb tot el caos que porta incorporada, com vols que es treguin Catalunya, productiva, aportadora neta de fons, estratègicament ben situada, etcètera.
Quines diferències hi veu entre el catalanisme històric i l'actual. Hi ha més transversalitat avui dia?
Durant la Renaixença el catalanisme de dretes va agafar molt renom gràcies a algunes figures com Verdaguer, Prat de la Riba, etcètera, que no eren gens independentistes. Però també hi havia un catalanisme d'esquerres com el que representava Clavé o Valentí Almirall, que mai no ha tingut tanta publicitat com l'altre. Aquest catalanisme popular era molt més important del que es creu. Alguns historiadors, com Josep Termes, ho han treballat, però encara queda molta feina per fer. Si es tractés de sumar vots, aquest catalanisme popular segurament seria més important que l'altre i segurament més radical. Hi ha hagut personatges, ara recordo Solé Tura, però n'hi ha hagut molts altres, que van esforçar-se per identificar el catalanisme amb la burgesia, ignorant tot aquest altre catalanisme popular. Això ha arribat fins als socialistes actuals i ha potenciat que el catalanisme popular hagi perdut visibilitat.
D'altra banda, els obrers del segle XXI tenen poc a veure amb els de finals del XIX o principis del XX. Som del primer món. Uns obrers que tenim cotxe, que el cap de setmana anem amb la senyora a omplir el carro al supermercat... És difícil comparar-ho amb èpoques passades.
I si en lloc d'independència es parlés de canvi de dependència?
Si depenguéssim només de Brussel·les, els avantatges serien importants. Ni la dreta ni el PSOE han fet mai res per explicar què és Espanya, per què després de tants anys Andalusia continua tan lluny de la mitjana tot i els milions que s'hi han abocat. S'han limitat a fidelitzar vots. Clientelisme pur i dur. El Guerra i el González es van fer un metro amb l'AVE per als caps de setmana. Que un expresident socialista es converteixi en conseller de l'Slim em costa molt d'empassar.
Canviem d'enfocament i centrem l'objectiu en la ciutat de Figueres. Com s'estan mastegant aquestes dues primeres dècades del XXI?
Des de finals del XIX fins als anys seixanta, Figueres anava al davant de Girona. Allà predominaven els capellans i militars, la Girona grisa i negra, i aquí hi havia més vida cultural i intel·lectual. Un gironí de soca-rel com Narcís-Jordi Aragó venia a veure teatre a Figueres, i aquí va conèixer la seva dona. La Figueres actual, en canvi, és molt mediocre i va molt endarrere de Girona. Amb els canvis propiciats pels governs de Joaquim Nadal i, sobretot, per la universitat, els papers es van invertir. Quan vaig treure les oposicions vaig triar Figueres en lloc de Girona, que encara feia olor de bròquil, mentre que la capital de l'Empordà era més atractiva.

“Sense entesa entre els tres grups quin full de ruta es pot tirar endavant?”


"Crec que ERC hauria de ser el partit que aglutinés tot el procés a la manera de l'SNP (Partit Nacionalista Escocès)"


El càrrec de jutge de control d'un centre d'internament d'estrangers (CIE) exigeix l'adopció d'una mentalitat diferent: la nostra funció no és perseguir la comissió de delictes sinó protegir els drets fonamentals dels estrangers internats, deixant a un costat qualsevol especulació sobre els seus antecedents delictius.
La principal dificultat de la nostra labor radica en la brevíssima base legislativa que empara la nostra tasca. Només tenim l'article 62.2 de la llei orgànica 4/2000, de l'11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social. Aquest precepte diu: “El jutge competent pel control de l'estada dels estrangers en els centres d'internament i en les sales d'inadmissió de fronteres serà el jutge d'instrucció del lloc on estiguin ubicats. Aquest jutge coneixerà les peticions i queixes que plantegin els interns quan afectin els seus drets fonamentals. Igualment, podrà visitar els centres quan conegui algun incompliment greu o quan ho consideri convenient.”
El caràcter obert de la redacció i el difús concepte de “drets fonamentals” constitueix una espècie de carta blanca que permet al jutge una excessiva discrecionalitat en la seva actuació, que només queda moderada pel sentit del deure, ja que no existeix cap control de les seves resolucions per les audiències provincials, perquè no es poden recórrer. Tampoc no existeix cap regulació processal que detalli la periodicitat i profunditat de les visites als centres ni el seu contingut. D'altra banda, l'expressió “drets fonamentals” permet dictar acords sobre matèries tan dispars com ara quins són els requisits pel registre de dormitoris, fins a la temperatura de l'aigua de la dutxa, ja que si en el primer cas resulta afectat directament el dret a la intimitat, el segon afecta la higiene i el dret a la salut. Per tant, qualsevol aspecte de la vida del CIE pot ser objecte de tractament pel jutge de control.
Abans de començar a exercir la nostra tasca de jutges de control hem d'exigir-nos una reflexió profunda sobre com volem desenvolupar aquesta tasca, ja que a causa de la seva naturalesa exclusivament tuïtiva de drets fonamentals, és radicalment diferent de la naturalesa inquisitiva i persecutòria del delicte, pròpia del jutge instructor.
Tots tenim prejudicis encara que no ho creguem, i hem d'assumir aquesta veritat per realitzar una tasca d'introspecció amb la finalitat de minimitzar els efectes que aquest prejudicis poden tenir sobre els interns sotmesos a control per nosaltres. Per lluitar contra una idea estereotipada, la que sigui que tinguem, de com és un CIE, necessàriament hem d'escoltar totes les parts. És a dir, la policia d'estrangeria, el director del CIE, el fiscal d'estrangeria, els nostres companys, el defensor del Poble, els interns i a les ONG. En aquestes entrevistes, hem de fer un esforç d'empatia per conèixer el punt de vista de cadascun, detectar i eliminar prejudicis inadequats i resoldre amb justícia (almenys intentar-ho) les qüestions que ens plantegin, així com aprendre a detectar situacions en les quals resultaria possible una millora de les condicions d'estada dels estrangers del CIE. Per estalviar patiments als interns i confusió al director del CIE i dels policies, el jutge de control pot i ha d'adoptar acords que desenvolupin aquells aspectes del reglament de funcionament dels CIE, aprovat pel reial decret 162/2014, que en la seva redacció és massa genèrica.
El poder real sobre la vida del CIE el té la policia, i no el jutge. Si volem aspirar a modificar d'una manera efectiva la vida diària del CIE hem d'aprendre a ser assertius, a dialogar, i a redactar resolucions que no fereixin però que siguin fermes. Amb aquest consens, la vida dels interns millorarà. També cal escoltar l'intern del CIE. Com a jutge de control, no li retrec res, l'escolto i el convido que m'expliqui el que pensa. Molts cops no es queixen de res. Se'ls expulsa d'Espanya, el sistema els ha derrotat i expressen la seva queixa amb certa submissió. Com a jutges de control hem de tenir una actitud proactiva atès que no sempre les ONG ens plantejaran totes les qüestions susceptibles de ser millorades. Tenim l'obligació moral de ser creatius i també d'intentar millorar els aspectes de la vida en el CIE.


"La nostra funció no és perseguir la comissió de delictes sinó protegir els drets fonamentals dels estrangers internats""El poder 'real' sobre la vida del CIE el té la policia, i no el jutge"


El president del govern espanyol en funcions i candidat a la presidència del govern, Mariano Rajoy, ha anunciat aquest dimarts en el seu discurs d'investidura que si surt elegit proposarà la convocatòria “immediata” del Pacte de Toledo per enfortir l'actual sistema públic de pensions.
Durant la presentació del seu projecte de govern a la primera sessió del debat d'investidura, el candidat popular ha proposat a tots els grups parlamentaris obrir el diàleg sobre la qüestió “més important” actualment: el reforçament del sistema de pensions. “Hem de donar tranquil·litat als pensionistes presents i futurs”, ha assegurat. Per fer-ho, s'ha compromès a la convocatòria “immediata” del Pacte de Toledo.
Rajoy ha reivindicat els “esforços” realitzats pel Govern central per millorar la sostenibilitat del sistema, tant en el nombre de pensionistes –que ha arribat a màxims històrics amb al voltant de 9,5 milions de persones, ha dit– com en el muntant de les pensions, amb un pressupost de més de 130.000 milions d'euros que “mai abans s'havia superat”.
Ha afirmat també que durant el seu mandat s'ha garantit l'actualització de les pensions i s'ha millorat el sistema amb un complement addicional.
El candidat a la reelecció també s'ha compromès a abaixar els impostos si resulta investit. En concret, amb una rebaixa de dos punts de l'IRPF quan l'Estat situï el seu dèficit per sota del 3%. D'aquesta manera, l'impost sobre la renda quedaria fixat al 18% en el tram més baix i al 43,5% en el superior. També ha garantit que revisarà altres figures impositives per afavorir la inversió i evitar el frau i l'elusió fiscal.
En matèria de despesa pública, ha posat l'èmfasi en la necessitat de complir els objectius de reducció del dèficit públic per sota del 3% d'acord amb el Pacte d'Estabilitat i Creixement de la Unió Europea (UE).
“És una obligació europea i també constitucional, una condició indispensable per estar a l'euro”, ha recordat.
Rajoy ha avisat que “és inajornable prendre les mesures necessàries” abans del 15 d'octubre per complir els compromisos amb Brussel·les. Ha advertit que les conseqüències de no poder aprovar el sostre de despesa, els pressupostos i el pla de reformes per complir l'objectiu de dèficit serien d'“extrema gravetat”. Entre d'altres, “es derivarien sancions per al nostre país o la pèrdua d'importants fonts de finançament europees, per no parlar de la pèrdua de la credibilitat guanyada, amb tant esforç, al llarg d'aquests anys”.
Ha subratllat que cal formar un govern amb urgència perquè l'aprovació dels pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2017 constitueix “l'element central del nostre compromís amb Europa”. A més, ha assenyalat l'aprovació dels comptes públics milions d'espanyols, ja que gairebé 14 milions de persones perceben algun tipus de prestació pública cada mes.
“Dels pressupostos depenen aquestes prestacions, però també el finançament de la comunitats autònomes i les corporacions locals i, per tant, de serveis socials que presten. També les inversions, les ofertes de feina públic i tantes altres qüestions essencials en la vida d'un país”, ha precisat.

Rajoy es compromet a convocar el Pacte de Toledo per reforçar les pensions


El candidat del PP a la investidura diu que abaixarà l'IRPF quan el dèficit sigui inferior al 3%Avisa que cal un govern per aprovar els pressupostos i complir els compromisos amb la UE


La filla d'Obamaha obert un debat en anunciar-se que farà un ‘gap year' abans d'entrar a Harvard
Malia Obama va desfermar una agra polèmica quan es va anunciar que es prendria un any sabàtic abans d'entrar a la prestigiosa Universitat de Harvard. Molts van criticar que la filla gran del president dels Estats Units tingués un privilegi que no està a l'abast de tothom i molts altres van aplaudir la valentia de la decisió. I, enmig d'aquest foc encreuat, es va obrir un debat sobre la conveniència i els beneficis d'agafar-se el que els anglosaxons anomenen un gap year.
Tot i que no hi ha dades exactes sobre el nombre de joves que s'han pres un any sabàtic als Estats Units, sí que hi ha constància que cada cop més les universitats nord-americans aconsellen aquesta experiència, i en algunes, com Harvard, s'ha incrementat el nombre d'alumnes que han passat un any fora prop d'un 30%. Al Regne Unit, Austràlia, Nova Zelanda, Israel i els països escandinaus, els parèntesis dels estudiants estan molt estesos des de fa molts anys.
A Catalunya, no hi ha tradició de prendre's un any sabàtic, però es comencen a veure signes de tendència a l'alça. L'empresa d'ensenyament d'idiomes Education First informava recentment que ha detectat un augment de gairebé el 150% en el nombre d'estudiants que decideixen destinar un any a l'aprenentatge d'un idioma a l'estranger abans de començar la universitat, mentre que les empreses de selecció de personal perceben
un interès creixent de les empreses per treballadors que han viscut aquesta experiència.
“Cada cop és més habitual veure candidats a llocs de treball que han fet un any sabàtic, no només després del batxillerat, sinó quan acaben el grau universitari”, explica Juan Pablo Marín, consultor d'Experis, unitat de l'empresa de recursos humans Manpower Group. Es tracta d'experiències, generalment d'un any, d'aprenentatge d'idiomes o de voluntariat. L'avantatge per als que ho fan –diu Marín– és que “ara es dóna molta importància a les competències soft [suaus]”. “En els nostres estudis, hem detectat que les empreses busquen habilitats diferents de les tradicionals com ara l'alegria, el raonament global, la multiculturalitat, l'honradesa i la gestió de la incertesa”, hi afegeix.
I això ho assoleixen, en part, en aquests períodes fora de l'aula.
Al marge de la riquesa que un any sabàtic pugui aportar al currículum, Manuel Armayones, sotsdirector acadèmic i professor dels estudis de psicologia i ciències de l'educació de la UOC, creu que el trencament acadèmic després d'anys i anys estudiant pot tenir “efectes positius per a la maduresa” i per “veure el món amb uns altres ulls”. “Per exemple, per a un estudiant que vol fer dret, pot ser molt interessant anar a un país on els drets no estan gaire ben tractats.”
El parèntesi acadèmic pot resultar especialment útil als estudiants més desorientats. “Hi ha nois que tenen tanta pressió al batxillerat i a la selectivitat que trien una carrera sense tenir clar a què s'han apuntat.” Per a aquests alumnes, un any de marge pot ser un bàlsam. El problema –avisa el professor de la UOC–
és que sovint els joves estan sotmesos a una “pressió social” que els dissuadeix de prendre's un any sabàtic. “Per a molts és difícil ser l'únic de la colla que no va a la universitat i, de vegades, els pares tenen por que acabi deixant els estudis.”
Les universitats catalanes no hi posen pegues. Segons la Secretaria d'Universitats i Recerca, la nota de la selectivitat de la fase general té “validesa indefinida” i la de les matèries de la fase específica, dos cursos acadèmics. Com sempre, però, hi ha joves que es poden permetre el recés i d'altres que no. I uns tercers que, atès l'alt índex d'atur juvenil, fan l'any sabàtic quan acaben la carrera tant si volen com si no.


Cada cop hi ha més estudiants que es prenen un any sabàtic abans de començar la carrera o en acabar el grau, però menys que en altres païsosL'experiència ajuda alguns joves a madurar i enriquir la seva visió del món, però no està a l'abast


La llei de fosses del 2009 faculta familiars de víctimes de la Guerra Civil, ajuntaments i entitats dedicades a la recerca històrica a instar l'administració a buscar i localitzar les persones desaparegudes. La norma, però, també preveu que la Generalitat pugui actuar d'ofici, cosa que no havia passat mai. Fins ara: el departament que dirigeix Raül Romeva ha encarregat a un equip d'experts de la Universitat Rovira i Virgili que geolocalitzi les fosses del conjunt de les Terres de l'Ebre i al Priorat. La conselleria espera que a l'octubre tindrà l'informe amb els resultats d'aquesta recerca massiva, que ha d'aportar molta llum sobre el nombre de soldats republicans enterrats a la zona. Els historiadors calculen que la batalla de l'Ebre va deixar un reguer d'entre 100.000 i 130.000 baixes dels dos bàndols. No és infreqüent topar amb ossos que el temps ha deixat al descobert. En aquella zona s'han dut a terme 42 recollides de restes que corresponen a un mínim de 136 individus. Però amb la geolocalització encarregada es té l'ambició de completar el mapa de fosses a l'Ebre.
“No podem deixar passar més temps. Ens sentim més que obligats a superar aquesta assignatura pendent, molts països han tingut conflictes bèl·lics posteriors al nostre i aquesta situació ja la tenen resolta”, admet la directora general de Relacions Institucionals, Carme Garcia.
La previsió és que, en una segona fase, a partir del gener, es puguin començar a obrir fosses, però Garcia avisa que dependrà en bona mesura de l'aprovació del pressupost de 2017. Els comptes que mai van arribar a veure la llum preveien un increment de més d'1,3 milions d'euros per a memòria històrica. Malgrat tot, amb els números actuals, el departament ha pogut fer aquest primer encàrrec a la Rovira i Virgili per poc més de 20.000 euros.
Garcia reconeix que del 2011 fins ara s'ha avançat molt poc en el desplegament de les moltes possibilitats que permet la llei. En total, a Catalunya s'han fet només una vintena d'actuacions en fosses de la Guerra Civil que han permès recuperar les restes d'almenys 56 persones, de les quals se n'ha identificat quatre a Gurb el 2008, una a Prats de Lluçanès el 2004, i una altra a Castellnou de Bages, el 1999.
No sempre es troben restes allà on es busquen, sigui per la complexitat d'intervencions dins de cementiris o perquè cal una documentació prèvia més exhaustiva de les fonts orals i d'arxiu. Les intervencions al cementiri vell d'Olesa, al Bruc o a Sant Quirze del Vallès no van ser reeixides.
A l'Ebre, les excavacions estan relacionades bàsicament amb troballes òssies en superfície, com a Gandesa, Torrebesses, la Pobla de Massaluca, Benissanet i la Febró. Al memorial de Camposines, una antiga trinxera de l'exèrcit republicà durant la batalla, periòdicament es dipositen restes trobades per casualitat que han quedat al descobert. Cada any, des del 2010, s'instal·len plaques en presència de familiars amb els noms de soldats inscrits en el cens de persones desaparegudes, actiu des del 2003. Actualment ja hi ha 1.344 noms. En un altre front, la Generalitat ha impulsat la dignificació de divuit fosses, principalment dins de cementiris.
Tenint en compte les estretors pressupostàries, el departament que Romeva va assumir fa mig any ha dut a terme, entre altres actuacions, un estudi de geolocalització i prospecció al llarg de 150 metres de la carretera C-13, a Llavorsí, per localitzar una fossa comuna on s'estima que hi pot haver entre nou i dotze civils assassinats el 1938. De moment no hi ha hagut sort.
Tambées treballa en la documentació d'una fossa situada al cementiri de Tremp, on s'estima que hi ha sepultada una víctima de la postguerra. El mes vinent començarà l'exhumació.

El govern busca d'ofici fosses de la guerra per primer cop


L'informe d'experts de la Rovira i Virgili per geolocalitzar desapareguts a les terres de l'Ebre estarà llest a l'octubreEs preveu fer exhumacions al gener si hi ha pressuposts


La transició fins que es compri en línia serà llarga i pot durar dècades El que torna singular una ciutat és el comerç urbà
El comerç es torna global, el consumidor té poc temps per comprar però quan compra, compra molt. L'època en què es feia petar la xerrada a la botiga i s'hi anava cada dia ha passat a la història. Creixen els centres comercials i els supermercats que fan ofertes constants i les botigues a la xarxa que rebenten amb preus més baixos. Però el comerç tradicional no mor perquè és on es troba el producte de qualitat.
El comerç de proximitat ha marcat el caràcter i la fesomia del país, ha vertebrat el territori i Catalunya, amb diverses lleis, ha intentat protegir aquest model mediterrani i compacte de teixit urbà, no dispers a les perifèries, que es resisteix a la liberalització i aposta per uns horaris i uns límits. Però... el comerç global posarà fi al comerç de proximitat? Amb aquesta pregunta s'obre el programa Converses del Banc Sabadell que s'emetrà avui a les 21.00 hores a El Punt Avui Televisió en què han participat Joan Carles Calbet, president de Comertia; Santiago Pagés, president coordinador del grup de treball de Retail del Col·legi d'Economistes; Josep Francesc Valls, catedràtic del departament de Direcció Màrqueting d'Esade; Jaume Moreno Pelegay, director Segment Empreses del Banc Sabadell; Jordi Aymerich, professor de Màrqueting a la facultat d'Economia i Empresa de la UB, i Neus Soler, professora d'Estudis d'Economia i Empresa de la UOC. Tots ells van estar d'acord que per mantenir el nostre model cal un mínim de protecció legal. També van coincidir que si el petit comerç es va adaptant als reptes del nou consumidor, té vida.
“La legislació que s'ha fet per protegir el nostre model comercial i l'ordenació comercial, tot i que sempre l'han impugnat a Madrid, no ens ha anat malament. Si no haguéssim fet aquest procés legislatiu avui no podríem parlar de comerç de proximitat; parlaríem de comerç en general i d'un comerç periurbà o perifèric”, explica Santiago Pagès, president del Grup de Treball de Retail del Col·legi d'Economistes.
La professora d'Economia i Empresa de la UOC Neus Soler està a favor d'aquesta legislació i creu que l'administració ha de continuar apostant per fer lleis que “no perjudiquin aquest comerç”. “El petit comerç –sosté– no pot aguantar la liberalització dels horaris o la desregularització de les rebaixes.” Soler assegura que “el petit comerç té un marge tan petit que qualsevol cosa, com una pujada de l'IVA, no el pot assumir, l'ha de traslladar al preu de venda, fet que fa que el producte s'encareixi”.
Hi està d'acord el catedràtic de Màrketing d'Esade, Josep Francesc Valls, que creu que tota la societat ha de donar suport al model comercial català si es vol que les empreses petites sobrevisquin, si es vol mantenir la vida a les ciutats. Al sector, diu aquest expert, “no se'l pot deixar sol”. Malgrat que la crisi que va començar a partir del 2008 ha deixat molts comerços fora de circuit, aquest expert creu que hi ha indicis per ser optimista, i cita diversos estudis realitzats el 2014 en què es va concloure que durant els propers anys els europeus tenien la intenció de “donar prioritat al comerç autònom, a les petites botigues de barri, als artesans i als mercats”. “Això vol dir –insisteix Valls– que a Catalunya estem en una situació immillorable.”
Joan Carles Calbet, president de Comertia, opina que cal un mínim de regularització perquè “tots siguem iguals davant la llei”. “L'administració –afirma– hauria de vetllar perquè qualsevol empresa tingui els mateixos drets i deures. No poden passar coses com les que passen a Barcelona avui en dia, la venda ambulant irregular, les grans superfícies que paguen impostos fora del país...” Calbet recorda que en el món de l'alimentació, quan fa uns anys es van obrir els hipermercats semblava que era el futur i que les botigues petites tancarien, cosa que no ha passat i recorda que avui s'obren petits supermercats de barri i creix el nombre de botigues d'alimentació de fins a 150 m² que, segons la llei catalana, poden obrir les 24 hores del dia.
En aquest punt el professor de Marketing Jordi Aymerich considera que el fenomen de les botigues d'alimentació de menys de 150 m² podria regular-se millor perquè generen diferències i poden perjudicar altres establiments que venen el mateix producte. “L'any passat a la UB vam fer un estudi i vam comptabilitzar, a Barcelona ciutat, 1.750 establiments d'aquests que poden obrir les 24 hores del dia, que, sumats, feien una superfície de 250.000 m², és a dir, el que seria tres vegades la superfície de la Maquinista”.
Aymerich recorda que l'Estat ha impugnat la llei catalana i que la llei espanyola permet que els establiments alimentaris amb dret a obrir les 24 hores ja no són de 150 m² sinó de 300 m². “Davant aquesta situació l'administració sí que hauria d'actuar perquè tothom jugués amb les mateixes regles”, diu. “Nosaltres ho veiem: el comerç de proximitat té moltes dificultats per competir en qüestions d'horari per la conciliació”, assegura Jaume Moreno, del Banc Sabadell.
Tampoc no pot competir el petit comerç en el volum de negoci i, per tant, amb els preus de les grans cadenes. En el sector del tèxtil aquest fet és més que evident. Per això el professor Josep Francesc Valls explica que en aquest cas els petits negocis “s'han d'agrupar per comprar” i recorda que cada negoci “té el seu escenari” i que dintre d'aquest escenari “pot ser perfectament competitiu”.
Hi està d'acord Calbet, que recorda que el fet de ser competitiu “no és únicament una qüestió de preu”. “Els clients més que el preu el que volen, sobretot en el meu sector dels electrodomèstics, és que l'aconsellin, que li expliquin. I cada sector té els seus valors”, manté. “Un dels avantatges que té el comerç de proximitat és l'experiència que viurà el client dintre d'aquell establiment. Això és fonamental”, diu Jordi Aymerich.
El nombre de vendes per internet ha pujat moltíssim i preocupa els empresaris. “Abans parlàvem del comerç independent, del comerç associat, del comerç sucursalista... i ara estem davant uns canvis molt profunds, les estructures en el món de la distribució han canviat i hem de dissenyar estratègies noves”, diu Santiago Pagès. Valls recorda que el botiguer pot competir amb internet amb “proximitat, confiança i presència física”.
Sobre les compres per internet el professor Aymerich assegura que hi ha un estudi que sosté que el 30% de catalans busquen el producte per internet i després van a comprar-lo a la botiga, però que ja hi ha “un 20% de catalans que miren a la botiga i compren per internet”. La tendència creix. Sobre aquesta qüestió la professora Neus Solé parla d'una enquesta a 19.000 persones que Price Waterhouse Cooper va fer l'any passat segons la qual “una de les tendències és anar a la botiga a mirar i, després, comprar per internet. L'estudi diu que s'ha de trobar un punt d'encontre entre les botigues físiques i les d'internet i que moltes de físiques s'hauran d'acabar convertint en showrooms”.
“És clar que internet canvia l'escenari però hem de ser capaços de trobar-hi la convivència. Ni tot serà en línia ni tot serà fora de línia”, assegura Calbet, que pensa que en aquest país qui compra per internet ho fa només “pel preu”. “Internet –recorda– ha aparegut de nou i no està regulat. Com sempre la llei va al darrere de la realitat. En el moment en què això es reguli aquest diferencial de preu que hi ha ara no hi serà.”
“Nosaltres sempre oferim als nostres comerços solucions tecnològiques avançades com terminals de venda presencial o bé en línia, o serveis de dades massives per mitjà del Kelvin Retail”, diu Jaume Moreno, del Banc Sabadell. “També facilitem el cobrament dels seus clients perquè cada dia els consumidors tenen més maneres i diverses per pagar i el comerciant no es pot permetre perdre una venda perquè no té mitjans per cobrar”. “Estem vivint una transició; una llarguíssima transició off line / on line i crec que aquesta transició durarà unes desenes d'anys”, diu Valls.
Pagès puntualitza que no podem saber com el consumidor actuarà en un futur. Sí que pot fer-ho del passat, de com des del 2008 la renda familiar a Barcelona ha baixat un 30% de mitjana, cosa que ha propiciat el tancament de molts de comerços. Davant d'això, defensa el model d'eixos comercials “que ens identifica” i que s'han de promocionar.
“Tots hem de ser conscients que el model de comerç que tenim en aquest país és un actiu que no es pot perdre”, diu Joan Carles Calbet, i recorda que en algunes ciutats del món “no hi ha comerç urbà, només hi ha grans superfícies”. “El que torna singular una ciutat és el comerç urbà i nosaltres ho hem de tenir en compte”, recorda Neus Soler, i Santiago Pagès diu que, segons dades oficials, el 32,4% dels diners que els turistes es van gastar a Barcelona el 2014 va ser en compres.
“El comerç autòcton ens fa diferents i s'ha de preservar perquè no ens passi que al final els carrers comercials siguin iguals a Viena, a París a Londres i a Barcelona. Per això ens cal intervenció de l'administració, perquè el comerç local diferent no l'engoleixin les grans multinacionals”, diu Calbet. Reclamen a l'administració que reorganitzi el territori en col·laboració amb els operadors, que faci normatives d'usos i reguli els horaris comercials.


El petit comerç reclama la intervenció de l'administració per poder ser iguals davant la llei i que les grans multinacionals no se'ls acabin menjantDefensen el model de comerç integrat al teixit urbà català


A Catalunya s'han registrat 4.578 incendis forestals entre el gener i el juliol d'enguany, xifra que suposa un augment del 8% respecte al mateix període de l'any passat, quan es van comptabilitzar 4.190 focs de vegetació. Entre juny i juliol hi ha hagut 141 focs més que el 2015, mentre que durant les dues primeres setmanes d'agost, amb un total de 378 focs arreu del territori, es va superar en 56 el nombre d'incendis registrats el mateix mes de l'any passat. En la majoria hi ha al darrere la mà de l'home, sumat a la sequera que pateixen els boscos. Per demarcacions, Girona és la que registra més focs, amb un total de 540 incendis, però si les xifres segueixen la mateixa tendència, enguany es podrien superar els 693 focs que es van registrar el 2015. La comarca de l'Alt Empordà és la més afectada, amb 136 focs, seguida del Baix Empordà (134), la Selva (98), el Gironès (65) i el Pla de l'Estany (23). Pel que fa a la resta de comarques, el Vallès Occidental ha sofert 380 focs, seguida del Tarragonès, amb 334. L'altra cara de la moneda és la Val d'Aran, on només s'han declarat sis focs des que va començar l'any. Atesa la situació de sequera, Protecció Civil ha declarat també per avui. per quart dia consecutiu, la prealerta del pla especial d'emergència en vint comarques del país.

Es registren 4.578 focs forestals fins al juliol, un augment del 8%


En la majoria hi ha al darrere la mà de l'home, sumat a la sequera que pateixen els boscosPer demarcacions, Girona és la que registra més incendis (540)


La Policía Nacional ha detingut quatre persones en una operació contra el tràfic d'éssers humans. Es tracta de responsables d'una xarxa que introduïa ciutadans iranians a l'Estat a canvi de rebre entre 20.000 i 50.000 euros. Les detencions s'han dut a terme a Barcelona, l'Hospitalet de Llobregat, Lloret de Mar i Madrid. Els detinguts utilitzaven una complexa ruta per arribar a l'Estat espanyol –passant per Turquia, Dubai, el Brasil, Paraguai i Bolívia– per dissimular el tràfic il·legal de persones procedents de l'Iran. Un dels arrestats, intèrpret de l'idioma persa en jutjats i administracions, oferia a persones amb qui es traficava passaports falsos i desplaçaments a altres països de la Unió Europea. Durant la investigació, la policia ha detingut quinze persones més per delictes de falsedat documental.
En els registres realitzats s'han intervingut documents de viatge de Romania i Bulgària falsos i diversa maquinària per realitzar les falsificacions com ara una plastificadora, una enquadernadora tèrmica, plàstics i una guillotina de precisió, així com material informàtic i de telefonia. Un dels aspectes que va dificultar les perquisicions dels agents va ser que algun dels investigats residia al Regne Unit i es desplaçava a l'Estat durant breus períodes de temps. Els principals membres de l'entramat pertanyien a una coneguda família dedicada al tràfic de persones a l'Iran, el seu país d'origen, i tenien com a suport logístic a l'Estat un intèrpret de l'idioma persa. Això li permetia ser coneixedor de les declaracions de persones amb qui es traficava en aquesta i altres organitzacions a les quals oferia els serveis. A conseqüència dels seus serveis com a intèrpret coneixia el funcionament sobre tràfic de persones iranianes i aprofitava per obtenir informació, oferir documents falsos i fins a aconsellar les persones amb qui es traficava sobre com havien d'actuar.

Arrestat a Lloret per tràfic d'éssers humans


La Policía Nacional deté quatre persones relacionades amb una xarxa que introduïa ciutadans iranians a l'Estat a canvi de rebre entre 20.000 i 50.000 euros


Mariano Rajoy i Albert Rivera van segellar finalment ahir la seva aliança amb un acord d'investidura amb propostes recentralitzadores que reafirma la unitat d'Espanya i ataca frontalment el sistema d'immersió lingüística a Catalunya, i que està destinat al fracàs per la negativa del PSOE a donar-hi l'aval.
Conscients d'aquest suport insuficient (170 diputats, comptant el de Coalició Canària, sis menys que la majoria absoluta), els dos líders van fer una enèsima crida a la “responsabilitat” de Pedro Sánchez perquè faciliti la formació d'un govern en la sessió d'investidura de demà i eviti una segona repetició electoral. Rajoy farà un últim intent per convèncer el líder socialista en la reunió que mantindran avui al Congrés. El mateix president en funcions, però, va advertir que, si no és elegit aquesta setmana pel Congrés, ho tornarà a intentar més endavant, fins i tot abans que se celebrin eleccions a Galícia i el País Basc, el 25 de setembre. “Si no és possible [la investidura aquesta setmana], aquí la meva obligació és perseverar en l'intent”, va assegurar Rajoy.
El document firmat ahir, titulat 150 compromisos per millorar Espanya, preveu impulsar un “pacte per la unitat d'Espanya i la defensa de la Constitució”, que impedeixi “tot intent de convocar un referèndum de secessió de qualsevol part del territori nacional”. L'ofensiva contra la sobirania catalana inclou també la liquidació de la immersió lingüística en el sistema educatiu per la via d'implantar el trilingüisme a l'escola pública i es completa amb un control reforçat de les condicions per accedir al Fons de Liquiditat Autonòmic (FLA), l'harmonització dels tributs propis i cedits i la creació d'una secretaria general d'unitat de mercat. També es planteja una bateria de lleis noves en àmbits en què les competències han estat transferides i, en el capítol d'infraestructures, es defensa en un pla d'igualtat el corredor ferroviari mediterrani i l'atlàntic.
Després de la firma del pacte d'investidura, a càrrec dels portaveus del grup parlamentari del PP i C's –Rafael Hernando i Juan Carlos Girauta–, Rajoy va reivindicar els 170 suports aconseguits –tot i que “insuficients”, va admetre– i va destacar que el PP “ha complert amb el seu deure”. Ara cal que moguin fitxa altres partits, hi va afegir, perquè,
si no, “Espanya no podrà recuperar la normalitat”. Per la seva banda, Albert Rivera va advertir el PSOE que “no val abstenir-se d'Espanya” i li va recordar que, dels 150 compromisos subscrits amb el PP, un centenar ja figuraven en el pacte que va firmar amb Sánchez en la legislatura anterior. Rivera va dedicar també bona part de la seva compareixença davant la premsa a lloar el paper regenerador que
ha tingut el seu partit des que va aterrar en la política estatal.


El PP i C's segellen el compromís d'investir Rajoy amb una ofensiva contra la sobirania de CatalunyaEl president en funcions admet que el pacte no li garanteix poder governar i farà avui un últim intent per convèncer Sánchez


L'Ajuntament de Barcelona ha tret a concurs la redacció del projecte executiu de millora del túnel de la Rovira, amb la perspectiva inicial de poder escometre l'obra a finals del 2018. Inaugurada el 1987 com un eix de comunicació bàsica entre els barris del Guinardó i el Carmel, la infraestructura té dos corredors –un per cada sentit de la circulació– de poc menys d'1,3 quilòmetres de longitud. Si bé els detalls de la intervenció s'hauran de concretar ara amb l'elaboració del projecte, la voluntat del consistori és fer un rentat de cara general a unes instal·lacions que van ser reformades per darrer cop l'any 2008. A partir d'aquí, es planteja la necessitat genèrica de refer l'enllumenat, el paviment, la senyalització, el sostre i les parets, així com la xarxa de subministrament elèctric i la ventilació. Un dels altres aspectes que es vol reforçar és el de la seguretat. A banda de dotar el túnel de nous sistemes de detecció i d'extinció d'incendis o de videovigilància, el túnel també haurà de disposar de noves vies d'evacuació en cas de contingència. El document tècnic haurà d'estar llest en un termini de deu mesos un cop sigui adjudicat.

Barcelona planifica una reforma del túnel de la Rovira pel 2018


L'Ajuntament ha tret a concurs la redacció del projecte executiu de millora de la infraestructura, inaugurada el 1987


El festival ha augmentat els protocols de seguretat, a causa dels últims atemptats El festival Visa dedica tres exposicions al drama migratori a les portes d'Europa
La crisi migratòria, els conflictes armats i els atemptats terroristes són alguns dels temes que centren la 28a edició del festival Visa pour l'Image de Perpinyà, un dels festivals dedicats al fotoperiodisme més importants del món, que obre avui les portes fins a l'11 de setembre. Com ja és tradicional, la capital del Rosselló s'omplirà d'imatges punyents i de qualitat, de fotògrafs professionals i de visitants, en un festival que no vol perdre el seu caràcter de “crit a la llibertat”, en paraules del seu director, Jean François Leroy. I com sempre també el festival posa l'accent en l'actualitat de l'últim any, combinant temes que han protagonitzat les portades dels mitjans de comunicació amb altres problemàtiques oblidades o només latents que tenen menys (o cap) cobertura mediàtica.
Vint-i-dues exposicions es podran veure enguany en el festival i, segons el seu director, no s'ha rebut cap tipus de “pressió” de cap estament ni institució a l'hora de triar els temes dels quals es parlarà o del tipus de fotografia que s'exposarà, ni fins i tot després dels atemptats de París i de Niça. “Seguim parlant amb les mateixes paraules i amb la mateixa força del que passa al món, no tindria cap sentit que un festival com Visa censurés el treball dels fotoperiodistes, seria una aberració”, ha manifestat Leroy.
El director del Visa també té molt clar que el festival pretén reflexionar i parlar de “tots els atemptats”, no només dels que han passat a França i Bèlgica. En aquest sentit, Leroy lamenta que el focus mediàtic sovint se centri només en les víctimes properes i que no es tinguin en compte successos, sovint encara més greus, que passen en ciutats com ara Beirut, Istanbul o Bamako.
Els temes de les 22 exposicions incloses en la programació del Visa són diversos. Destaquen les tres mostres que il·lustren el drama migratori a les portes d'Europa: les dues dels fotògrafs grecs Yannis Behrakis i Aris Messinis, i la de la fotògrafa francesa Marie Dorigny, que centra el seu treball en les dones exiliades.
Zika, kurds i guerra
Les conseqüències en nadons del virus del Zika, un altre dels temes informatius de l'any, han estat captades per la càmera de Felipe Dana, que va viatjar a la regió brasilera del Nordeste, epicentre de l'epidèmia. Yuri Kozyrev ha retratat els kurds de l'Iraq, mentre que Frédéric Lafargue ha fotografiat les famílies que fugen de la ciutat iraquiana de Mossul, en mans d'Estat Islàmic.
Però hi ha altres temàtiques menys conegudes. Per exemple, el reportatge de Valerio Bispuri sobre una droga anomenada paco, que està fent estralls a l'Argentina i altres països de Llatinoamèrica. També és difícil que surtin a la llum pública els homosexuals de diversos països africans, on la legislació és molt homòfoba. És el cas d'Uganda, on el govern qualifica els gais de “semimorts”. El fotògraf Frédéric Noy ha plasmat la vida oculta dels molts homosexuals africans.
La fotògrafa Anastasia Rudenko va guanyar l'any passat el premi Canon a la dona fotoperiodista, que concedeix la revista Elle, i per tant, enguany li toca exposar al festival Visa. Ho fa amb un contundent reportatge sobre malalts mentals adults a Rússia.
En el Visa també és habitual que hi hagi alguna exposició de fotoperiodisme històric. El 1963 Marc Riboud va treballar amb el periodista Jean Daniel, de la revista L'Express, a Cuba. Els dos reporters estaven entrevistant Fidel Castro, quan aquest va rebre la trucada de l'assassinat de J.F. Kennedy. Les imatges d'aquest reportatge històric es podran veure al festival.
D'altra banda, el Visa mostra, com també és tradicional, les fotografies de diaris d'arreu del món com ara Le Monde o La Stampa. Provinents de Catalunya, només hi participen El Periódico i La Torre del Palau, de Terrassa.
El festival també ha programat diverses taules rodones per reflexionar sobre temes com ara els camps de refugiats a les portes d'Europa o l'ocupació que Estat Islàmic ha dut a terme a la ciutat iraquiana de Mossul des de fa més de dos anys. “Hem programat els temes en funció de l'actualitat i no de l'amenaça terrorista que pateix el país i ho fem amb total llibertat”, ha destacat Leroy.
En canvi, els últims atemptats a França han fet que el Visa hagi hagut d'augmentar els protocols de seguretat. Per primer cop la policia controlarà els accessos a les exposicions, es revisaran les bosses de mà i s'instal·laran arcs detectors de metalls.
També s'han cancel·lat per motius de seguretat les projeccions a la plaça de la República. “Hi haurà una mica més de cua pels controls, però el més important és que el Visa seguirà parlant amb la mateixa força de sempre”, ha explicat el director Jean-François Leroy.
L'alcalde de Perpinyà, Jean Marc Pujol, ha animat el públic a seguir visitant el Visa i ha assegurat que la seguretat estarà garantida. L'any passat el festival va assolir la xifra rècord de 238.000 visitants, un 27% més que l'any anterior.


La capital rossellonesa acull la 28a edició del festival de fotografia, amb 22 exposicions i nombroses activitats


Nascut a Barcelona el 1964, és llicenciat en ciències polítiques per la UAB. L'ara presidenta del Parlament, Carme Forcadell, li va passar el relleu de l'ANC el maig del 2015. I el maig d'aquest any va ser reelegit president a Ripoll per un mandat de dos anys més.
L'ANC s'ha de reunir amb Puigdemont abans de la Diada;
a l'estiu ho hem fet de manera informal D'Ada Colau, en tenim la confirmació indirecta que assistirà a la mobilització
Quan falten pocs dies per a la manifestació de l'Onze de Setembre, que pren el pols a l'independentisme i al procés, el president de l'Assemblea Nacional Catalana va passar ahir pel programa L'illa de Robinson, que s'emet cada dia a un quart de deu del vespre a El Punt Avui Televisió.
Com veu la salut del procés?
S'ha demostrat que és bona i forta, fins i tot en moments de grans tensions, i ara els actors polítics i socials del procés sabem que entrem en el curs polític definitiu. Com ha dit algun dirigent, ara serà o caixa o faixa. Aquest 11-S, si té alguna virtut, és que tornarà a posar damunt la taula la fortalesa del suport ciutadà a les institucions, i al que la ciutadania els vam demanar el 27-S.
Com evolucionen les inscripcions per a la manifestació de l'11-S?
Progressen adequadament, van bé, però encara en falten. La setmana passada vam traspassar la barrera de les 100.000, i aquest cap de setmana hem notat un augment. Tot fa pensar que el dia 11 tornarem a tenir una gran mobilització, no només a Barcelona, sinó a les altres quatre localitats escollides: Tarragona, Salt, Berga i Lleida.
En quines comarques calen més inscripcions?
A finals d'aquesta setmana, farem una crida especial a reforçar alguns trams, però ja ho anticipo: si algú té dubtes, que fixi la seva prioritat cap a Lleida.
El referèndum serà una de
les reivindicacions de la manifestació?
És evident que el debat sobre com hem de culminar el procés ha incorporat des de fa diverses setmanes la proposta del referèndum. I som més les formacions socials i polítiques que considerem el referèndum una de les opcions més vàlides; per tant, és inevitable que hi sigui present. El referèndum hi serà amb una voluntat constructiva
i inclusiva.
El referèndum ha d'incorporar la paraula ‘unilateral'?
La millor manera d'acabar el procés, que ha de culminar al llarg del 2017, és un referèndum que ens retorni als nostres orígens. Ara toca tancar el cercle, amb un referèndum a l'escocesa, acordat amb les institucions de l'Estat. Però, si continuen negant el dret a decidir, demanem a les institucions fer-ho. La unilateralitat acabarà sent la condició necessària, però no l'objectiu.
L'ANC s'ha reunit amb Puigdemont de cara a l'actualització del full de ruta?
Ho farem en els propers dies, abans de l'11-S. Durant l'estiu hem mantingut contactes informals. Serà el president qui ens convocarà, i serà el moment de plantejar els elements de la Diada i també altres elements del procés, i de la necessitat de mantenir la unitat perquè surti reeixit.
Tenen la confirmació que Puigdemont assistirà a la Diada?
No en tenim confirmació. És una decisió que li pertoca prendre a ell. Nosaltres entendrem
la decisió que pugui prendre. Però, si decideix no anar-hi, ningú ho interpretarà com un distanciament de la mobilització.
I de l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que va dir que sospesava la possibilitat d'assistir-hi, en tenen confirmació?
En tenim confirmació indirecta, però, en qualsevol cas, passa el mateix que amb el president Puigdemont. Tots dos saben que tenen un lloc en el procés de transformació política que està vivint Catalunya. Estarem satisfets si, en un moment en què les institucions del país se senten amenaçades, Colau o representants del seu espai ens fan costat.
Les confluències s'acabaran sumant a la manifestació i al procés?
No hi ha motiu perquè no ho facin. Després del 26-J, i tal com evoluciona la política espanyola, una part d'aquest sector que
vol canvis profunds veu que és
a partir d'un procés constituent que cal assolir-los, un procés que està liderant el sobiranisme. És per això, i per la voluntat d'un tribunal de silenciar la veu d'un càrrec electe [amb referència a Carme Forcadell], que tenen tots els motius per ser presents en les mobilitzacions de l'11-S.
Albano-Dante Fachin, de Podem, ha fet una crida a participar en la manifestació pels 40 anys de la proclama ‘Llibertat, amnistia i Estatut d'autonomia' a Sant Boi l'11-S al matí. Entendria que no fes el mateix amb les mobilitzacions de l'ANC?
No ho entendria, però no succeirà, perquè Fachin assistirà a la mobilització de la tarda. Són complementàries. De partidaris de la independència, n'hi ha molts més que de votants de partits manifestament independentistes.
Aquest estiu s'ha distingit per l'esforç d'acostar els comuns
al procés, i s'han viscut moments tensos. El preocupa aquesta exacerbació i que alguns contraposin la Catalunya obrera i la independentista?

“No hi ha motiu perquè les confluències no se sumin al procés”


“Entrem en el procés definitiu, que serà o caixa o faixa”“Si l'Estat espanyol no hi dóna suport, la unilateralitat acabarà sent la condició necessària, però no és l'objectiu”


Els sindicats volen que es reconeguin les capacitats de totes les persones
Només una de cada quatre persones amb discapacitat treballa. L'any passat van firmar un contracte a Catalunya 13.202 persones amb discapacitat i això suposa un ínfim 0,48% del total de contractació. El 61% d'aquests treballadors eren homes, més del 77% dels contractes eren temporals i la gran majoria (8.997) van ser en centres especials de treball (CET) i per fer feines poc qualificades. Aquest és el retrat quantitatiu que fa
el sindicat UGT, i la secretària d'igualtat i formació professional, Eva Gajardo, ho emmarca en “una situació de crisi i precarietat laboral que perjudica tothom, i molt més els col·lectius ja vulnerables”.
En el cas de les persones amb discapacitat intel·lectual, només treballa una de cada cinc. És una situació que la Federació Catalana de la Discapacitat Intel·lectual (Dincat) atribueix a “una triple discriminació”: una oferta formativa prelaboral inadequada, un bloqueig dels recursos d'inserció laboral i, arribat el moment, poques oportunitats d'ocupació. “La comunitat hauria de preveure que hi ha persones amb discapacitat intel·lectual, com a ciutadans de ple dret, que poden estar interessades en ofertes de formació”, es queixa la presidenta de Dincat, Rosa Cadenas, que denuncia que la realitat és que els que aconsegueixen el graduat d'ESO no troben després una formació adaptada a les seves necessitats en cap cicle de grau mitjà o superior. Davant d'això, és clar, arriba la frustració.
A aquesta precarietat en l'etapa formativa, s'hi afegeix després la falta de pressupost per incorporar nous treballadors als CET i també la falta de recursos per promoure l'anomenat treball amb suport (que
és el sistema d'inserció a l'empresa ordinària). Cadenas alerta que, si una persona amb discapacitat no té feina, segurament es queda a casa, i lamenta que “la societat no està preparada per donar resposta a aquestes necessitats”.
“Cal posar fi a la construcció social que considera les persones amb discapacitat per les seves carències i no per les seves capacitats”, assenyala la secretària d'igualtat i formació professional de la UGT. A més, Gajardo reclama que es compleixi la Lismi (la llei que estableix que, per cada 50 treballadors, un 2% de la plantilla ha de tenir discapacitat) i també que els CET siguin veritablement un punt de partida per accedir al mercat laboral ordinari i no pas
un fi en si mateixos. “S'està fent un abús dels CET”, denuncia.
“Estem segurs que hi ha una feina que s'adiu a les capacitats de cada persona, però cal que les polítiques d'ocupació tinguin en compte la diversitat”, planteja la secretària de cohesió social i de la dona de CCOO, Alba Garcia. I hi afegeix que hi ha discriminació: “Les proves d'accés a una feina no tenen en compte la discapacitat i, en el cas de l'accés a la funció pública, es demana un certificat d'aptitud professional per participar en
el procés selectiu. És discriminatori.” Garcia atribueix els incompliments
de la Lismi a la falta de recursos de la Inspecció de Treball i lamenta que “la falta d'una política que fomenti la inserció a l'empresa ordinària afavoreixi l'eternització als centres especials de treball”.

Feina i discapacitat, triple discriminació


Només una de cada quatre persones amb discapacitat treballaUna formació prelaboral inadequada, mínims recursos d'inserció i poques oportunitats d'ocupació fan difícil que aquest col·lectiu trobi feina


La descoberta d'un planeta terrestre al voltant de l'estrella més propera al sistema solar va generar un entusiasme de tals dimensions que el seu artífex, l'astrònom català Guillem Anglada-Escudé, va passar les hores prèvies a la publicació dels resultats contenint-ne les filtracions. I les posteriors, conversant amb Mark Zuckerberg i altres grans magnats de Silicon Valley sobre les característiques i possibilitats d'aquest nou món. Ara, però, a poc a poc torna a la calma i aviat podrà reprendre a ple rendiment les investigacions, amb la diferència que tindrà moltes més facilitats per accedir als instruments de primer nivell per observar Proxima b, un dels millors llocs per buscar vida fora del nostre planeta.
“Aquesta troballa pot representar un abans i un després en el camp de la recerca d'exoplanetes. Fins ara els buscàvem com pescant, on fos i com fos. Ara ja sabem que en tenim un a tocar de nosaltres i podem dedicar-hi molts més esforços”, reflexiona el professor de la Universitat Queen Mary de Londres. D'aquí l'interès dels inversors de Silicon Valley, que recentment van anunciar un projecte per crear petits xips exploradors que, adjuntats a una vela que s'acceleraria moltíssim amb raigs làser, podrien viatjar molt més de pressa que les naus actuals. “Ells semblen molt convençuts i no és cap bajanada. Primer perquè la tecnologia que cal desenvolupar serviria per a moltes altres coses, i segon perquè et permetria tenir tot el sistema solar molt ben cobert i podries enviar una sonda a Júpiter en un parell d'hores”, argumenta.
Anglada-Escudé va detectar la senyal de Proxima b analitzant les dades de centenars d'estrelles durant molts anys. Ara, però, es podrà centrar en el seu planeta i tindrà un accés als principals telescopis molt més fàcil: “No em posaran una catifa vermella ni em trucaran perquè els utilitzi, però molt malament hauríem de fer les peticions de servei perquè no ens les concedissin.” D'aquesta manera, l'astrofísic espera poder accedir als principals equipaments de l'hemisferi sud, i potser també de l'espai, per identificar un trànsit del nou planeta. Això significaria que Proxima b passaria per davant de Proxima Centauri, la seva estrella, i la llum que emet es filtraria per la seva atmosfera, permetent observar-ne les característiques. “Ja tenim algun senyal que hem d'investigar més a fons”, explica el científic, que recorda que un trànsit duraria gairebé 45 minuts i es podria buscar molècules relacionades amb la vida, com ara el metà i l'oxigen, i estudiar l'equilibri de l'atmosfera per veure fins a quin punt està alterat o no, un fet que indicaria l'activitat biològica. “Si confirmem un trànsit, en tindríem un cada 11 dies, i això ens obriria les portes a buscar la presència de vida d'aquí a menys d'un any.” “Aquest és el següent pas, i hi haurà molts més ulls que estaran observant”, conclou.


L'astrònom català descobridor de Proxima b, Guillem Anglada, tindrà més mitjans tecnològics per explorar a fons l'exoplaneta més proper a la Terra“Crec que té atmosfera i que la podrem estudiar en un trànsit”


El grup del PP l'Ajuntament de Barcelona ha presentat al·legacions a la modificació de l'ordenança fiscal que inclou la taxa que grava sobre els pisos buits. Pel líder dels populars, Alberto Fernández Díaz, l'executiu local “disfressa” de taxa el que qualifica de “multa”, fet que considera “un sense sentit tenint en compte que el cobrament d'aquest gravamen no implica que l'Ajuntament ofereixi cap servei”. Segons el PP, el consell tributari ja ha plantejat seriosos dubtes sobre la viabilitat jurídica del cobrament d'aquesta taxa per la inconcreció del procediment, i perquè no seria de competència municipal.

El PP al·lega contra la taxa de pisos buits


El grup del PP l'Ajuntament de Barcelona ha presentat al·legacions a la modificació de l'ordenança fiscal que inclou la taxa que grava sobre els pisos buits. Pel líder dels populars, Alberto Fernández...


“Entrem en el procés definitiu, que serà o caixa o faixa”“Si l'Estat espanyol no hi dóna suport, la unilateralitat acabarà sent la condició necessària”


El Partit Popular (PP) i Ciutadans (C's) han tancat aquest diumenge l'acord per a la investidura de Mariano Rajoy després d'una setmana de negociacions. Els equips negociadors de PP i C's han firmat el pacte al que han arribat en les últimes hores en una trobada al Congrés que ha començat cap a dos quarts d'una del migdia.
A la reunió hi han assistit els presidents de les dues formacions, Mariano Rajoy i Albert Rivera. Malgrat la presència de Rajoy i Rivera, els encarregats de signar el document han estat els portaveus dels populars i dels d'Albert Rivera al Congrés, Rafael Hernando i Joan Carles Girauta. Els líders de PP i C's ja van mantenir ahir a la tarda una trobada per tancar definitivament l'acord i fer possible que se signi aquest diumenge.
L'acord arriba després d'una setmana de converses a contrarellotge entre els negociadors del PP i C's, que han mantingut fins a sis reunions. Tot i que dissabte al vespre l'acord ja es donava per descomptat, en els últims dies Ciutadans ha arribat a expressar la seva “preocupació i consternació” per la manca de voluntat de diàleg dels populars. Dijous passat els de Rivera van donar un ultimàtum de 48 hores al PP per tancar l'acord.
Més d'un centenar de mesures


Els negociadors dels dos partits tanquen un acord després d'una setmana de reunionsEls líders de les dues formacions, Mariano Rajoy i Albert Rivera, assisteixen a la signatura


La Cambra de Comerç de Barcelona no veu perill d'entrar en una altra bombolla immobiliària a pesar del repunt en el sector. Segons un informe de la institució presidida per Miquel Valls, “l'elevada taxa d'atur i el procés de desendeutament de l'economia” allunyen aquesta possibilitat.
L'accés al crèdit hipotecari és, ara com ara, molt més restrictiu, recorda, i això juga contra el fet que en el sector hi torni a haver una bombolla. En tot cas la institució alerta de la importància que a les entitats financeres es mantingui la política de no concedir més del 80% del valor de taxació real de l'immoble per mantenir aquest fre.
En la prevenció d'un altre moviment especulatiu, l'informe també destaca com a factor positiu el fet que la Unió Europea inclogui l'evolució del preu dels pisos entre els indicadors a vigilar en el nou Procediment de Desequilibris Macroeconòmics per a l'Estat espanyol. Concretament, hi estableix un llindar del 6%.
A més, la Cambra contraposa la previsió d'estancament i fins i tot reducció demogràfica per al període 2016-2029 en relació amb el fort augment durant els anys del boom, per la immigració. Entre el 2000 i el 2008 la demarcació va guanyar 616.554 persones.
Tot i que va descartar cap més bombolla general, la institució sí que veu possible que hi hagi “pressions alcistes significatives sobre els preus” als municipis on l'oferta nova creix poc.
En aquest sentit l'informe diu que l'estoc d'habitatge nou sense vendre al desembre del 2014 era, en el conjunt de la demarcació, de 45.000, un 11% menys que el 2011. És una concentració “baixa” en termes relatius i, segons la institució, indica una tendència a l'alça en els preus “però amb intensitats diferents en funció de la concentració d'habitatges sense vendre a les diferents localitats”.
Fi de les caigudes

La Cambra descarta cap més bombolla immobiliària


Constata la recuperació del sector a l'àrea de Barcelona però insinua un augment de preusL'accés restrictiu a les hipoteques allunya el perill de viure un altre ‘boom'


Un temblor de magnitud 4.7 remenea a Sánchez


Do akce Battleborn přibyla nová postava, přístupná je zdarma


Ostřílený vývojář vytváří autobiografickou modifikaci


Zaklínač 3 zítra vyjde v Game of the Year edici


Pojetí Final Fantasy 15 naznačuje půlhodinové video


Český horor Ghost Theory přechází na CryEngine


Služba PlayStation Now je v Británii a USA dostupná i na PC


V říjnu vyjde speciální balení Metal Gear Solid 5


Podívejte se na 13 minut z předělávky prvního BioShocku


Úschovna modifikací Gamefront navzdory dřívějším informacím přežije


Fallout 4 video: záběry z bláznivého zábavního parku Nuka World


Propagace hry Forstpunk naznačuje temnou atmosféru ledového světa


Aktualizace Fallout Shelter odkazuje na nový obsah pro Fallout 4


Porovnání grafiky F1 2016: PC vs. PlayStation 4 vs. Xbox One


Ve hře Hot Lava se nesmíte dotknout podlahy


Začátek kariérního režimu NBA 2K17 si půjde vyzkoušet před vydáním


Závody Gran Turismo Sport nakonec vyjdou až příští rok


VIDEO: Téměř 20 minut z Watch Dogs naznačuje pestré možnosti hry


Plánovaný program přímého přenosu 10:30 Průlet a dynamická ukázka vrtulníku Mi-24 10:45 Úvodní defilé 10:50 Prezentace tanků z období „První republiky“ 11:00 Prezentace tanků a stíhačů tanků z období 2.sv.v. 11:10 Prezentace tanků z poválečné doby 11:20 Prezentace tanků současnosti 11:45 Bojová ukázka z období 2. sv.v (Wehrmacht vs. Rudá armáda) 12:20 Bojová ukázka z období 2. sv.v (Wehrmacht vs. US Army)
12:45 Ukončení videostreamu

PŘÍMÝ PŘENOS: Sledujte Tankový den. Představí se i tanky z 1. republiky


Již 14. ročník Tankového dne v Lešanech můžete sledovat v přímém přenosu iDNES.cz. V rámci nabitého programu bude k vidění i unikátní sbírka pěti tanků z dob první republiky. Mezi nimi bude i exportní švýcarský tank LTH, u nějž půjde o vůbec první veřejné představení.


Beiti sér af meiri hörku í flugvallarmálinu


Krajská zdravotní letos podpoří devět vědeckých projektů svých zaměstnanců


Prøv Børsen i en måned for 10 kr.
Prøv Børsen Nu
Allerede kunde? Log ind
Får du avisen?
Så har du også købt adgang til at læse denne artikel digitalt.
Få hjælp til at logge ind, eller ring til kundeservice på 33 32 42 42 man-fre kl. 6.30-16.30


Regeringen rydder op og skruer ned for vind-ambitionerne


Debat: Derfor udbydes der kun få indeksfonde i Danmark


Fransk handelsminister stikker endnu en kniv i TTIP


Boligejernes rentefradrag bliver forringet


Skats topchef får gyldent håndtryk på 2,2 mio. kr.


Forskellen mellem priserne på konventionel og på økologisk mælk bliver i de kommende måneder mindre i Arla, der er verdens største økomejeri.
Arla nedsætter i næste uge den ekstrabetaling, som de økologiske leverandører får, og ifølge topchef Peder...

Højere priser på mælk går uden om økologiske mælkebønder


2025-plan: Nu skal skattemurene i deleøkonomien nedbrydes


Arlas omsætning skrumper - men overskuddet vokser


Uber og Airbnb: Lars Løkke vil forenkle skattereglerne


Anders Samuelsen: "Dumt og hjernedødt med millionærskat"


Anders Samuelsen citerer Løkke fra 2009: "Dumt og hjernedødt med millionærskat"


Helle Ib: Løkke tager overraskende hårde redskaber i brug


Robotmillionær: Fradrag øger modet til at investere


Vestager stanger gigantisk skatteregning ud til Apple tirsdag


Regeringen vil indføre obligatorisk pensionsordning


Prøv Børsen i en måned for 10 kr.
Prøv Børsen Nu
Allerede kunde? Log ind
Får du avisen?
Så har du også købt adgang til at læse denne artikel digitalt.
Få hjælp til at logge ind, eller ring til kundeservice på 33 32 42 42 man-fre kl. 6.30-16.30

Her er skatteministerens nødplan for Skat: Prisskilt på 7 mia kr


Truer Løkke med valg: Her er LA's udspil til 2025-plan


Regeringen klar med erhvervsudspil: Vil ændre selskabsskatten


Interview med modedronning: Derfor lukker jeg Cover efter 12 år


Virksomheder slagter hjørnesten i regeringens 2025-plan


Regeringen: Det skal du betale i skat frem mod 2025


Vestager smækker Apple gigantisk skattelussing på 97 milliarder kroner


Regeringen nedjusterer sin skøn på væksten som en direkte konsekvens af briternes afstemning 23. juni i år, hvor de stemte for at forlade EU - det såkaldte brexit.
Det står i regeringens finanslovudspil for 2017, som finansminister Claus Hjort Frederiksen...

Brexit vil koste på væksten: Regeringen nedjusterer sin prognose


Børsen mener: Skats direktør er ude - målet er at lukke ministeriet


Danmark kan miste verdensrekord i skattetryk med 2025-plan


Halvårsregnskabet bekræftede i høj grad den fornemme udvikling, Vestas er inde i.
Det skriver Økonomisk Ugebrev Formue.
"Kvartalets økonomiske resultater var exceptionelt høje, og især EBIT-marginen på 15,6 pct. var imponerende, omend den på det niveau nok må betragtes som en enlig svale drevet af stordrift og meget høje projektmarginer i kvartalet," skriver ugebrevet, der også fremhæver, at gennemsigtigheden for de næste par år er øget.
Aktien er ifølge ugebrevet aggressivt prissat på helt kort sigt, men på længere sigt er der fortsat potentiale.
"Efter flere ugers optur efter brexit, og for Vestas-aktien også efter regnskabet, er sandsynligheden,
for at aktien skal puste lidt ud, bestemt til stede. Vi anser det for sandsynligt, at et par sure aktiedage vil kunne bringe aktien ned mod kursniveauet 510-520," skriver ugebrevet, der vurderer det som et område med et attraktivt forhold mellem gevinstmulighed og risiko i aktien.
Det nuværende kursniveau på 557 er på helt kort sigt lige aggressivt nok efter ugebrevets vurdering.
Men ugebrevet løfter dog kursmålet på et halvt års sigt til 590-610. Det er 100 kr. mere end det hidtidige kursmål.
"Opjusteringen er fordelt 50/50 mellem løftet i konsensusestimaterne på cirka 10 pct. på den ene
side og den bedre gennemsigtighed på den anden side," forklarer ugebrevet, der også venter et godt ordreflow resten af året, som sammen med det annoncerede tilbagekøbsprogram på 3 mia. kr. vil være en god støtte under kursen.
/ritzau/FINANS

Ugebrev: Vestas-kursmål aggressivt, men med langsigtet potentiale


Lars Seier om 2025-plan: Det er så dumt, Løkke!


Apple appellerer historisk høj skatteregning fra EU


Den danske racerkører Kevin Magnussen (Renault) fik en kort arbejdsdag ved det belgiske Formel 1-grandprix søndag.
Efter seks omgange måtte danskeren udgå af løbet, da hans bil gjorde et hop og derefter snurrede en omgang rundt og bragede ind i en dækvæg i høj fart med bagenden først.
Renault-raceren var totalt smadret bagefter, men danskeren kunne gå fra bilen efterfølgende, og Renault-holdet meddelte kort efter, at danskeren var god behold.
Uheldet skete umiddelbart efter en hektisk start på Spa-banen, hvor Ferraris to kørere, Kimi Räikkönen og Sebastian Vettel først stødte sammen. Kort efter måtte Carlos Sainz (Toro Rosso) udgå af løbet, da spanierens dæk eksploderede.
Den hektiske start blev også et farvel til Jenson Button (McLaren) og Pascal Wehrlein (Manor), før Marcus Ericsson (Sauber) sagde farvel.
/ritzau/

Kevin Magnussen udgår af Formel 1-grandprix efter voldsomt crash


Opdateret kl. 13.57 Amerikanske Express Scripts vil med en ny strategi sætte prop i væksten på udgifterne til diabetesbehandling. Målet er at væksten i diabetesomkostningerne skal halveres i forhold til det ventede, som ifølge Express...

Dårligt nyt for Novo? Amerikanere vil halvere vækst i udgifter for patienter


Store børnedag fyldt med aktiviteter og koncert med Ladybirdz


Dobbeltkoncert på Billingescenen lørdag den 27. august


Fodbold - serie 3 for herrer Viborg Søndermarken - Stoholm IF 3-5 (0...
Fodbold - serie 3 for herrer Viborg Søndermarken - Stoholm IF 3-5 (0...

Skytte fra Vroue udtaget til Nordisk Mesterskab


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Byrådsmedlem er frifundet for at give husly til flygtninge


Aarhusiansk lokalpolitiker frifindes for at have overtrådt udlændingeloven ved at give husly til flygtninge.


Celli Freifeldt var de succesfuldes feterede skrædder, der igennem sit lange liv blandt andet oplevede at måtte flygte til Sverige samt at klæde Dronning Margrethe behørigt på.


Regeringens store økonomiske plan skal finde 65 milliarder kroner frem mod 2025.


Fodboldredaktøren: Brøndby bestod topholdstesten


Det bedste ved den nye turneringsstruktur er, at vi får fire i stedet for kun tre store Brøndby-FCK-opgør.


Skatteminister: Gæld for 14 milliarder sløjfes måske


Efter flere års problemer med inddrivelse må Skat måske opgive at inddrive 14 milliarder, siger minister.


S vil stoppe såvel socialbedrageri som skattesnyd


Skattesnyd og socialbedrageri undergraver samfundet, mener socialordfører Pernille Rosenkrantz-Theil (S).


Leicester-manager: Schmeichel skal opereres


Kasper Schmeichel skal opereres mandag, oplyser Claudio Ranieri, efter danskeren udgik af en ligakamp.


Sportsdøgnet: Dansk hole-in-one på Himmerland Hill


Følg med i strømmen af sportsnyheder fra ind- og udland.


Ny Chelsea-manager har brug for ferie efter fire kampe


Antonio Conte vil bruge landskampspausen til at tage på stranden. Han har brug for et hvil, siger han.


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Svend Brinkmanns guide til det moderne menneskes selvfortælling burde være obligatorisk læsning


Tankegangen i Svend Brinkmanns nye bog 'Ståsteder'’, der handler om at stå fast på værdier gennem at gøre noget, især det gode, er befriende enkel og brugbar.


Folketinget godkender ny nordsjællandsk nationalpark


Danmark får ny nationalpark i Nordsjælland, Nationalpark Kongernes Nordsjælland. Den forventes klar i 2018.


Nets har tabt 377 millioner kroner på NemID


Selv om næsten alle danskere har et NemID, er det ikke en økonomisk succes for Nets, der er på vej på børsen.


Politiet hjælper med at undersøge gådefuld brandstiftelse på vikingeborg


Der er konstateret spor af flere brande ved vikingeborgen Borgring i Køge, og brandteknikere fra Rigspolitiet hjælper nu arkæologerne med opklaringen af den historiske gåde.


Tønder fik en honkytonk-svingom af kvinden med det levede liv


Den fremadstormende Margo Price har fået blå mærker af livet og viser det i sine sang. Men torsdag nat i på Festival blev sorgen fejet væk af festen.


Læge er overrasket efter stor analyse: Hver andet opkald til 112 skyldes druk


Alkohol og stoffer er en hyppig årsag til, at der ringes til 112. Det har negative konsekvenser for andre patienter, forklarer forsker bag nyt studie.


Prøvetur med Københavns nye elbusser: "Det er fedt, at det larmer så meget mindre"


Overborgmester Frank Jensen og et væld af fotografer var med, da Københavns første hurtigtopladende elbusser i dag blev indviet.


67-årig bilist dræbt i frontalt sammenstød


Det har været en usædvanlig blodig dag på de danske landeveje med fire dødsulykker.


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Læser om billeje i udlandet: "Det var pression af høj klasse"


Mange læsere har henvendt sig med dårlige oplevelser med biludlejning.


Der er sat varmerekord for anden dag i træk


Temperaturen sneg sig op på 31,2 grader i Holbæk, og dermed er torsdagens varmerekord blevet slået.


Fodboldredaktøren: Hareide eksperimenterer i sin vigtigste uge som landstræner


Med en lille målfest i aften i Horsens vil VM-holdet kunne trække flere folk til den store kamp på søndag.


Asylchef for teltlejr stopper: Arbejdet giver ikke længere mening


I løbet af ti måneder har to asylchefer sagt op på asylcenteret i Thisted. Mika Røsholt ser tilbage på arbejdet i den kritiserede teltlejr.


"Vi accepterer ikke, at alle er døde, før alle er fundet"


Politiken i Italien. Hundredvis af frivillige og professionelle redningsarbejdere graver i murbrokker, mens munke trøster, Røde Kors laver mad, og lokale beboere brygger kaffe.


USA vil tjekke alt donorblod for zikavirus


En amerikansk kvinde er blevet smittet med zikavirus efter samleje med sin kæreste, der var smittet.


Læge er overrasket over det høje antal af druk-opkald til 112


Alkohol og stoffer er en hyppig årsag til, at der ringes til 112. Det har negative konsekvenser for andre patienter, forklarer forsker bag nyt studie.


USA og Rusland er tæt på en aftale om våbenhvile i Syrien


Den amerikanske udenrigsminister har sammen med Ruslands ditto arbejdet på en våbenhvile i Syrien.


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere


Det er ikke kun nostalgikere, der hylder papirbogen, for salget af papirbøger går voldsomt frem. Både som håndværk og læseformat fejrer papirbogen triumfer.


Særsyn i 2017: Solformørkelse vil kunne ses over hele USA


Mandag 21. august 2017 går en solformørkelse tværs over USA fra vest til øst.


Så behøver det ikke blive mere hyggeligt, Ikea


Med det nye Ikea-katalog prøver møbelgiganten at sprede den skandinaviske opfattelse af hygge og hjemlighed ud til hele verden. Det er lige før, det bliver for meget.


Løkke vil indlede ny værdikamp om skattepolitikken


Nyhedsanalyse. En topskattelettelse på 5 procentpoint for folk, der tjener under 1 million, indgår i regeringens 2025-plan. Samtidig forsøger statsministeren at sælge skattelettelser for de laveste indkomster som en socialpolitisk landvinding.


'Stranger Things' er en hyldest til fortidens herlige gys og gru


Netflix' sci-fi-serie er et stilstudie i veleksekveret 1980'er-nostalgi med dens referencer til 'E.T.' og alle de andre klassikere.


Sygeplejerske med fem børn fanget i overophedet tog: "Det var direkte livstruende"


Et tognedbrud i går betød, at passagerne blev fanget i tog uden aircondition på årets varmeste dag.


Bente Klarlund: Teenagere tager chancer i trafikken, fordi deres hjerner er 'under ombygning'


Selv om de brokker sig, opfører unge sig mere ansvarligt, hvis forældre forlanger det.


Region Hovedstaden gik den nye 5 km i Fælledparken med Politiken på slæb.


Lufthavnen i Kastrup skaffer mere plads til bagagen


Udvidelsen af bagageanlægget skal matche de senere års stigende trafik.


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Ankesag om Breiviks afsoningsforhold rykkes til januar


Af praktiske årsager må den norske anklagemyndighedens ankesag udskydes i et par måneder.


Sortedam afspærret: Par i cykelbåd har fundet håndgranater


To håndgranater er fundet i vandet i Sortedam Dossering. Politiet har tilkaldt Ammunitionsrydningstjenesten.


Forfatter: Vi befinder os midt i fjerde Verdenskrig


Det er Europa eller kaos. Lige nu desværre mest kaos: »Frankrig er jo magtesløs«, siger den store italienske forfatter, der ellers er passioneret tilhænger af EU.


Danmark advarer Donald Trump: Du går en farlig vej


Republikanernes præsidentkandidat underminerer Nato ved at så tvivl om USA’s forsvar af Østeuropa, siger udenrigsminister Kristian Jensen.


Betjent frifindes for at stjæle færdselsbøder


Retten i Roskilde frifinder erfaren politimand for at tilegne sig bøder betalt af udenlandske bilister.


20-årigt dansk stortalent fejrer flot triumf to uger efter vellykket OL-debut


Amalie Dideriksen vendte efter femtepladsen i omnium i Rio tilbage til landevejen med sæsonens første internationale sejr.


Samuelsen står fast: Topskatten skal lettes "hele vejen op"


Liberal Alliances partileder holder fast i sit krav til statsministeren.


Japansk kunstner og Instagram-darling illustrerer 'Den lille Havfrue'


Yayoi Kusama, som tidligere i år havde en af de meste besøgte og fotograferede udstillinger på Louisiana har foretaget en grafisk fortolkning af H.C. Andersens klassiske eventyr.


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere


En eksplosiv udvikling i teknologi får forskere til anbefale satsning på droner i Arktis.


Enhedslisten vil finde ansvarlige politikere bag Skats skandaler


Enhedslisten vil undersøge, hvem der har politisk ansvar for Skats skandaler. Urealistisk, siger kommentator.


Advokater om 'Making a Murderer': Lænestolsdommere skal se det større billede


Dean Strang og Jerry Buting, der forsvarer Steven Avery i ’Making a Murderer’, tror på, at tv-serien kan skabe forandring i det amerikanske retssystem.


Ukritisk bog om den første dansker i rummet


Forfatterne stiller ikke kritiske spørgsmål, men skriver en interessant ingeniør-saglig fortælling om den sympatiske Andreas Mogensens vej til rummet.


Det fortsætter: I nat er mindst otte biler brændt i København


Politiet melder om endnu en nat med bilbrande i hovedstaden.


Klarlunds brevkasse: Skal nybagte mødre spise på en særlig måde?


Der er meget information om, hvordan man bør spise, mens man er gravid, men ikke når man ammer. Er der noget, man bør være særligt opmærksom på?


Mars-forsker efter et år i isolation: En nær rumrejse til Mars er realistisk


Efter et års isolation er seks forskere vendt hjem fra en simuleret rumrejse til Mars.


Regering vil have styr på farlige kemikalier i pizzabakker


Danmark vil bidrage med seks millioner kroner til EU's regulering af hormonforstyrrende stoffer i emballage.


Folk og vind bærer danske håb frem i Himmerland


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

To danske spillere med i top-10 ved den store European Tour-turnering i Himmerland, der ikke kun viser sig fra sin bedste side.


Skilsmisse-sæsonen er her: Her er argumenterne for og imod at blive skilt


Alt det, der skulle forløses i sommerferien, blev det ikke. I stedet skændtes I for meget, knaldede for lidt, ordnede have i forknyt stilhed, og børnene fyldte også for meget. Så her kommer argumenterne for og imod at blive skilt.


Natten til lørdag gik det ud over personbiler i Kastrup og København S. med 40 minutters mellemrum.


Axel, Ellen, Henrik og René er det helt usædvanlige firkløver bag derbyfavoritten


Med resultaterne, sin røde farve, hvide blis og hvide sokker er hesten blevet kaldt den nye Tarok. Men så hører ligheden også op.


Eksperter: Unges seksualitet er blevet digital


Intime digitale billeder af jævnaldrende unge virker mere lokkende end professionel porno.


Trods 46 tests, rådgivning og succes-app: Regeringen vil fjerne penge til kemi-vagthund


Forbrugerrådet Tænk Kemi skal slettes af finansloven fra næste år, foreslår regeringen.


Regering vil give ældre klippekort til pleje


Ældre på plejehjem får 180 millioner kroner årligt til bedre pleje, foreslår sundhedsministeren i finansloven.


En brand har kostet 16 mennesker livet og kvæstet fire andre i en lagerbygning i udkanten af Moskva.


Fodboldredaktøren: Brøndby bestod topholdstesten


Det bedste ved den nye turneringsstruktur er, at vi får fire i stedet for kun tre store Brøndby-FCK-opgør.


Tyrkiske luftangreb dræber mindst 35 civile i Syrien


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Tyrkiskstøttede oprørere presser YPG ud af landsby i det nordlige Syrien. 25 militante kurdere meldes dræbt.


Rosanne Cash rejste tilbage i tiden med stil


På Tønder Festival tog Rosanne Cash os med på en akustisk tur gennem de mytiske og sære sydstater. Uden at fare vild i Louisianas sumpe.


17-årig er i koma efter ulykke i svømmehal


Pædagoger fandt pige livløs i Bagsværd Svømmehal, oplyser politi. Hun er nu i kunstig koma.


Udmattede syrere kan endelig forlade belejret og smadret by


- Dette er det værste øjeblik. Alle græder - både gamle og unge, siger lokal indbygger før opbrud fra Daraya.


Sportsdøgnet: Barcelona køber angriber i Valencia


Følg med i strømmen af nyheder fra indland og udland.


Kort efter præsentationen af 2025-planen nedjusterer regeringen skønnet for væksten i år og de kommende år.


1 ud af 6 vil tage fra SU’en og give til andre formål


Det er ikke populært blandt vælgerne at finde penge til andre investeringer ved at skære i SU’en, viser ny måling.


Det mentale efterskælv plager stadig borgene i L’Aquila


Beboere i nabobyen til Amatrice, L’Aquila, som i 2009 selv blev ramt af et jordskælv, kæmper stadig med følgerne.


Teju Cole skriver med overskud om den undren, han gennemlever på sine rejser


Den nigeriansk-amerikanske forfatter Teju Cole besidder en blæret viden om kunst, litteratur og historie. Alligevel skriver han helt uden blær.


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

S-leder om sin egen plan: "Jeg har færre penge at gøre godt med end regeringen"


Mens Mette Frederiksen skyder på Lars Løkkes finanisering af 2025-plan, er hun selv tilbageholden med konkrete forslag.


Spillet om næste års kommunebudgetter har været i gang længe.


Ny vild Vuelta-finale tvinger Quintana til endnu et forsøg på at knække Tour-kongen


Dagens etape i den spanske kappestrid slutter på bjerg, hvor Froome hentede sin første sejr i en af de store rundture.


Et atlas af forfatterstemmer fra Louisiana Literature


PODCAST: Denne uges Bogfolk stiller skarpt på litteraturfestivalen Louisiana Literature. Mød en række internationale forfattere fra festivalen, hvis skrift påvirkes af både den lille og den store, pågående verden anno 2016.


En knallertkører er død i færdselsulykke nær Herning


En alvorligt færdselsulykke har kostet en knallertkører livet, efter at han kørte sammen med en motorcyklist.


Danmarks dybeste hemmelighed i Rold Skov kommer på finansloven


Regeringen vil give penge til kæmpe koldkrigsmonument i deres udspil til finansloven.


Kan Venedig stadig noget? Filmfestivalen fortalt i 10 pletskud


Når filmfestivaleni Venedig åbner i dag, sker det med masser af forhistorie i ryggen. Deter verdens ældste film-festival, man opfandt simpelthen konceptet, men er der også visioner for en fremtid?


Vagn Steen var noget så sjældent som en digtende drillepind, der gjorde en dyd ud af at tirre romantiske og modernistiske digtere.


Politiet efterlyser vidner i sag om mystisk dødsfald


En mand mistede torsdag livet i Midtjylland efter fald fra 2. sal. Politiet leder efter to mænd og en pige.


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Sportsdøgnet: Citys målmaskine under anklage inden Manchester-derbyet


Følg med i strømmen af nyheder fra indland og udland.


Wozniacki afværger katastrofe mod verdens nr. 146


Nede som nr. 74 på verdensranglisten avancerede Caroline Wozniacki til 2. runde ved US Open i New York.


Joachim B. Olsen: Løkke laver millionærskat


LA's skatteordfører har svært ved at forestille sig, at partiet rykker sig på kravet om fem procent topskattelettelse til alle.


Det er blevet mere accepteret at lege som voksen, vurderer fagfolk. Vi kalder det bare noget andet.


Fodboldredaktøren: 'Skjult' FCM-debut i trist måned


Midtjyderne har nul sejre i august og måtte sende Rafael van der Vaart ind i en kamp, der var tabt. På sigt vil SønderjyskE formentlig blive bedre efter at have spillet i Europa.


Ungdomsidol aflyser koncert i Forum på grund af sygdom


Selena Gomez aflyser den europæiske del af sin Revival Tour.


Regeringen vil finde 65 milliarder kroner med 2025-plan


Regeringen vil med sin 2025-plan sende 250.000 flere danskere i arbejde og gøre plads til en offentlig vækst svarende til 0,5 pct. om året.


Kontroversiel kultforfatter taget i antisemitisme


Skulle de begejstrede anmeldere have gennemskuet den nazistiske inspiration hos forfatteren med pseudonymet Nikanor Teratologen?


Forsker: Sparerunderne stopper jo aldrig


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Kommunernes sparetogter, som rammer basisvelfærd, er kommet for at blive, siger Roger Buch, kommunalforsker og forskningschef på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole.


Bertel Haarder: "Danmarkskanonen er ikke en, vi skal slå udlændinge i hovedet med"


Hvis vi kender vores egne danske værdier, kan vi bedre åbne os mod nye tilflyttere udefra, mener kulturminister Bertel Haarder.


Radio24Syv byder heldigvis på meget andet end Jalving


Radioanmeldelse. Programmet 'Mikrofonholder' giver en uventet, kærkommen pause og en lejlighed til at lytte til mavefornemmelserne.


"Trods støtte føler ukrainerne sig ladt i stikken af Europa"


Ny bog om de voldsomme begivenheder i Kijev, Krim og Østukraine blotlægger de personlige konflikter for ukrainerne – og for forfatteren selv som krigsreporter.


Folkeklubbens hyggekritiske danmarkssange spreder tilforladelig folkestemning


Folkeklubben satser med deres tredje udspil på en bredere palet og kritik med mere vid end bid.


Islamisk Stat står åbenlyst svækket tilbage efter drabet på Adnani


Drabet på Adnani svækker IS' rekrutteringskraft i vesten og kan splitte bevægelsens øverste ledelse.


En gruppe forskere mener, at de har løst mysteriet om Lucys død. Men deres teori møder modstand.


Fire ud af ti kommuner vil næste år spare på velfærd, fortæller landets økonomichefer i ny undersøgelse.


Karina Pedersens polemiske virke forstyrrer læsningen af hendes fortælling fra ghettoen


Hun har før skældt ud på underklassen. Nu fortæller debattøren Karina Pedersen om livet i ghettoen. Humørfyldt og heftigt. Men hvorfor nu?


Mand kørte 197 kilometer i timen på flugt fra politiet


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

En ifølge politiet narkopåvirket 29-årig bilist stak af fra politiet ved Esbjerg med 197 kilometer i timen.


Nu kan FCK stille et helt dansk landshold


Med ansættelsen af Jores Okore har mesterklubben 11 spillere, som spillet A-landskampe for Danmark.


To biler er sat i brand i København i nat


De påsatte bilbrande i København fandt natten til tirsdag sted i byens Nordvestkvarter og på Nørrebro.


En 40-årig mand faldt tirsdag aften ud af læssegrab på traktor og afgik kort efter ved døden.


eReolens nye tilbud til børn får konkurrenten til at rejse børster


Allerede før åbningen får eReolen Go kritik fra det private firma BookBites. Konkurrencestyrelsen er blevet bedt om at undersøge, om der er tale om konkurrenceforvridning.


Bilpyroman slår til mod seks biler i København


Her står vi så med Toyotas nyeste hybridbil og tænker tja, jo, måske ...


Toyota RAV4 kan nu fås i version, der kører på både el og benzin. Den kan i begrænset omfang kører på ren elkraft.


DSB's togtrafik omkring København er nærmest brudt sammen


Passagerer venter i sommervarmen - en bølge af problemer rammer togene i hovedstadsregionen.


Lynnedslag kan have dræbt 322 rensdyr i Norge


En flok rensdyr er dræbt i en nationalpark i Norge. Det menes, at lyn fra et uvejr har taget livet af dem.


Debutudgivelse om bohemer, natdyr og deforme rejsende rummer lovende novellekunst


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Mette Zingenberg debuterer med seks krydsklippende noveller om feber, rus, venten og Barcelonas natteliv.


Ulrik Wilbek stopper som sportschef efter uro


Efter fire år på posten er Ulrik Wilbek færdig som sportschef i Dansk Håndbold Forbund.


To mænd får hårdere straf i ankesag om hashsmugling


To mænd fik syv års fængsel i Retten i Roskilde for smugling. De valgte at anke sagen. Tirsdag får de otte år.


Apple til Politiken: Vestager har selv opfundet beløb i skattesag


Det passer ikke, at Apple kun har betalt 0,005 procent i skat, siger Apple selv.


Filippinsk våbenhvileaftale er underskrevet i Oslo


En våbenhvile på ubestemt tid er led i bestræbelser på at afslutte en fem årtier lang konflikt i Filippinerne.


Forslået Contador er slemt handikappet efter voldsomt styrt i finalen


Belgieren Jonas Van Genechten sejrede på 7. etape i Vuelta a España, som ikke medførte ændringer i toppen af klassementet.


Kæmpe prishop på medicin udløser ramaskrig i USA


Medicinalgigant har 6-doblet prisen på allergi-middel. Nu vil selskabet sælge det under forskellige navne til forskellige priser.


Her er tre ting, du skal holde øje med ved Samuelsens pressemøde


Samuelsen har indtil videre ikke kommenteret Løkkes forslag om, at topskattelettelsen ikke skal gælde de højeste indkomster. Det kommer han til i dag.


Støjberg vil selv kunne erklære Dublin-samarbejdet for brudt sammen


Politiken bruger cookies og lokal lagring bl.a. for at huske dine indstillinger og målrette annoncer. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Læs mere

Støjberg vurderer selv, at hun med nyt forslag holder sig inden for EU-regler, men »nu er jeg jo ikke jurist«, tilføjer hun.


Udsigt til sværere vej til Champions League for FCK og andre fra mellemlaget


Uefa har vedtaget en række ændringer, der favoriserer top-4-nationerne og dermed de allerstørste klubber.


Slut med testkampe, nu bliver det alvor for Hareide i Parken


Den nye landstræner føler, at de danske fans er tæt på landsholdet, der har brug for støtte på vej til VM.


"Hold nu kæft altså, hvor kører de med hovederne under armen"


Et ekstra gear. Movistar skal roses for initiativ, men der træffes tåbelige beslutninger under årets Vuelta.


Politikere får australsk nej til at besøge lejr efter kritik


Det er fuldstændig uhørt og udemokratisk, at politikere er blevet nægtet adgang til flygtningelejr, mener SF.


DF om længere straffe til voldsmænd: Glimrende


Det er positivt, at justitsministeren vil skærpe straffen for grov vold, mener Dansk Folkeparti.


Sportsdøgnet: Magnussen er ude efter voldsom kollision med barrieren