- Helt avgjørende for oss at denne gjennomgangen gjennomføres og ledes av personer som ikke på noen måte er tilknyttet Norges Skiforbund
Norges Skiforbund bekrefter i en pressemelding fredag at de har bedt Antidoping Norge om å bistå forbundet i gjennomgangen av langrennslandslagets medsinbruk.
- Det er naturligvis helt avgjørende for oss at denne gjennomgangen gjennomføres og ledes av personer som ikke på noen måte er tilknyttet Norges Skiforbund, sier leder i langrennskomiteen, Torbjørn Skogstad.
Mandag morgen sa skipresident Erik Røste at han hadde bedt langrennskomiteen foreta en full gjennomgang av medisinbruken i norsk langrenn, etter at det de siste dagene er skrevet mye om at norske utøvere skal ha fått astmamedisin, til tross for å ha vært friske.
- Førstkommende mandag skal langrennskomiteen møtes for å beslutte hvordan man skal gjennomføre dette på beste måte. Mandat og sammensetning må vi komme tilbake til, men jeg har i dag vært i dialog med Antidoping Norge og daglig leder Anders Solheim, som er positiv til å bidra, sier Torbjørn Skogstad.
Det var TV 2 som først meldte om at flere utøvere, som ville være anonyme, var forundret over å ha fått astmamedisin på landslaget selv om man ikke behøvde det.
- Selv om disse påstandene er fremsatt anonymt uten noen detaljer vi kan forholde oss til, er det behov for at alle forhold knyttet til medisinering avklares åpent og tydelig, sier Skogstad.
Statsråd Linda Hofstad Helleland (H) mener det er helt nødvendig at det blir en uavhengig gjennomgang av medisinbruken i langrennsmiljøet.
– Ingen er tjent med at det settes spørsmålstegn ved troverdigheten, uavhengig av hvilken konklusjon som måtte bli utfallet av en slik gjennomgang, sier Helleland til NTB.
Kulturministeren utdyper hvorfor hun mener at en slik gjennomgang må være uavhengig.
– Det er viktig at vi får en debatt om hvordan vi praktiserer verdiene som norsk idrett står for, og det er avgjørende at vi får alle kortene på bordet. Det er først og fremst ubehagelig for våre idrettsutøvere at det stilles spørsmål ved deres prestasjoner, og som idrettsminister er jeg opptatt av at ingen skal betvile tilliten til Norges nasjonalsport og dens omdømme.
TV 2-ekspert Mads Kaggestad sa tidligere fredag at man burde søke ekstern hjelp til gjennomgangen.
- På generell basis er det typisk at idretten gransker seg selv og tviholder på den retten. Det kan godt tenkes at det kan gjøres på en skikkelig måte, men det blir aldri skikkelig troverdig. Det vil alltid bli kritisert for å være som bukken som passer havresekken, sa Kaggestad.
Aftenpodden Sport: Langer ut mot «astmamedisin-syken» hos langrennsledelsen

Skiforbundets gjennomgang: Ber Antidoping Norge om hjelp


- Helt avgjørende for oss at denne gjennomgangen gjennomføres og ledes av personer som ikke på noen måte er tilknyttet Norges Skiforbund


- Vi sitter her i solveggen og er veldig godt fornøyde, sier fysioterapeut Håvard Moksnes til Aftenposten.
Det er gått ni-ti timer siden Aksel Lund Svindal tok sin første skitur etter uhellet i Kitzbühel for syv måneder siden. Målet med denne turen til Mellom-Europa var forsiktig å teste kneet for å finne ut om han kunne bli med resten av landslaget til samling i Sør-Amerika i starten av september.
- Det er ingenting som tilsier at han ikke skal det, slå Moksnes fast.
Fulgte også Jansrud
Samme mann var også med på opptreningen da Kjetil Jansrud kom tilbake etter sin korsbåndoperasjon i februar 2013. Ett år senere sto han øverst på seierspallen etter Super-G i OL i Sotsji. Jansrud var også på ski ca syv måneder etter at han ble operert.
- Utgangspunktet er omtrent det samme for Aksel siden det handler om en korsbåndskade. Men Aksels skade var litt hardere, det var mer energi i den. I tillegg var det en meniskskade. Derfor har vi bevisst holdt ekstra igjen med Aksel, blant annet ved at han gikk lenger på krykker etter operasjonen. For å si det slik: vi har vært godt på den sikre siden.
Tok det med ro
Aksel Lund Svindal kjørte slett ikke for fullt som i en vanlig utfor på fredagens trening. Det var forsiktig å føle seg frem.
- Vi var opptatt av om han ville få en reaksjon, om kneet ville hovne opp. Men siden han ikke har fått en slik reaksjon ennå, virker dette veldig lovende, sier fysioterapeuten.
- Det er ingen indikasjoner på at vi ikke skal følge den planen som er lagt, legger Moksnes til.
I den planen ligger et comeback i Lake Louise den siste helgen i november. Det er en bakke han trives svært godt og hvor han har tatt hele åtte verdenscupseire.
For Lund Svindal er VM i St. Moritz 6.-19. februar neste år det viktigste målet.
- Om det er noen som har vist at han kan komme tilbake på det aller øverste nivået igjen, så er det jo Aksel, sier alpinsjef Claus Ryste.
To ganger tidligere har Lund Svindal kommet tilbake etter alvorlige skader. Først etter det stygge fallet i Beaver Creek i 2007 der han bl.a. fikk en skade i setemuskulaturen.
Like før sesongstart i 2014 røk akillessenen i den venstre foten under ballek i Sölden. Da var han i realiteten borte en hel sesong, selv om han stile i VM i februar 2015 og tok to sjetteplasser. Men til forrige sesong var han tilbake for fullt og var verdens ledende fartsalpinist frem til uhellet i Kitzbühel.

Lund Svindals første skitur ble en suksess: - Vi er veldig godt fornøyde


Gode nyheter for Aksel Lund Svindal etter den stygge skaden.


DNA fra den 39 år gamle tiltalte er påtalemyndighetens mest sentrale bevis i saken mot ham. DNA-et er utledet fra biologisk funn fra neglene til avdøde Kristin Juel Johannessen.
Det er uomtvistet at det er tiltaltes DNA. Fagdirektør Bente Mevåg ved Folkehelseinstituttet (FHI) er landets fremste ekspert på DNA-teknologien. Hun var inne i saken allerede i august 1999 etter at Kristin ble funnet drept. Som sakkyndig er hun aktoratets beste vitne - og det farligste beviset sett gjennom forsvarerens briller.
Kristins negler
39-åringen på tiltalebenken nekter som kjent straffskyld. Han sier at han aldri har truffet Kristin. Han var heller ikke på åstedet da drapet ble begått. Forsvarer Brynjar Meling har i retten lansert teorien om at tiltaltes DNA må være oversmittet fra annet biologisk materiale til Kristins negler. Tiltalte selv mener at han var på åstedet omkring to måneder før drapet fant sted. Han var på tur med scooteren, stanset på stedet og slo lens, spyttet i bakken. Det er herfra tiltalte mener at Kristin ble påført hans DNA.
- Det er ingen mulighet for en slik overføring etter så lang tid, sier sakkyndig Mevåg.
Ingen ukjent drapsmann
Aktorene Alf Martin Evensen og Per Halsbog hevder at Kristin fikk tiltaltes DNA under neglene under selve drapshandlingen. Spørsmålet er likevel om en annen og ukjent drapsmann kan ha tatt med seg tiltaltes DNA og avsatt den på Kristin. Heller ikke dette anser Bente Mevåg for å være sannsynlig. I så fall burde man ha funnet DNA også fra en tredje person i tillegg til Kristin og tiltalte. Det har man ikke gjort.
Oversittet hos politiet?
Den eneste muligheten som da gjenstår, er om DNA kan ha oversmittet mens bevisene var i politiets varetekt i de 17 årene som er gått. Fagdirektør Mevåg avviser blankt at oversmitting kan ha funnet sted på Folkehelseinstituttet. Til det er rutinene for gode.
Tre etterforskere fra politiet i Vestfold og Kripos forklarte seg i retten om hvordan bevisene - Kristins negler - ble behandlet av politiet. Neglene ble oppbevart i plastposer med lynlås. Ingen av vitnene mente at det var muligheter for oversmitte mens neglene var i politiets varetekt - til tross for iherdig utspørring fra forsvarer Melings side. Mevåg fulgte kriminalteknikernes forklaringer.
Mevågs konklusjon: - Jeg bedømmer det slik at det er helt umulig å overføre smitte fra tiltalte og ned i posene hvor neglene lå slik de var emballert.
Min konklusjon: - Advokat Meling står overfor en stor utfordring hvis han i sin prosedyre vil forsøke å overbevise juryen om at mulighetene for oversmitting skaper så stor tvil om skyldspørsmålet at tiltalte må frifinnes.

DNA-beviset er en utfordring for forsvareren


KRISTIN-DRAPET. Aktoratet får solid støtte fra ekspert


Stinn brakk på Ullevaal mot Tyskland.
Dersom du hadde planer om å se Norge innlede VM-kvalifiseringen i stormøtet med Tyskland førstkommende søndag, og ennå ikke har kjøpt billett, må du ta til takke med TV-stolen.
Oppgjøret på Ullevaal er utsolgt og har vært det i lang tid.
- Det blir helt fullt. Billettene ble lagt ut for salg i begynnelsen av juni, og innen måneden var omme, var det utsolgt, sier Merete Prestkvern, billettansvarlig i Norges Fotballforbund.
Det betyr 26.000 tilskuere på oppgjøret mot de regjerende verdensmesterne, og en drømmestart for den kommersielle avdelingen på Ullevaal.
- Klart det hjelper oss at arenaen er utsolgt, men først og fremst er det morsomt for spillerne, som får spille for fullt hus, sier Prestkvern.
Glissent mot Hviterussland
Norges muligheter for EM-sluttspill gjorde at Ullevaal var utsolgt en rekke ganger også i fjor. Senest i play off-kampen mot Ungarn i midten av november.
Det ende som kjent med at EM-sjansen røk for Norge, og de påfølgende privatlandskampen hjemme mot Finland og Island ble svært dårlig besøk.
Fått med deg denne? Landslagsspilleren byttet klubb for å støtte kreftsyk bror
Onsdag venter Hviterussland på Ullevaal i privatlandskamp, før Tyskland kommer på besøk søndag.
- Vi har solgt 9000 billetter til morgendagens kamp og er fornøyd med det. Vi vet mange har kjøpt billett til søndag, så vi hadde ikke forventet fullt hus til oppgjøret mot Hviterussland, sier Prestkvern.
I denne ukens Aftenpodden Sport diskuteres blant annet astma-kontroversen og OL-skuffelsen. Hør podcasten her:

Høgmos menn kan ikke få en bedre ramme: - Vi har vært utsolgt siden juni


Nyheten om at Ronny Deila tar over treneransvaret i Vålerenga fra og med neste sesong har skapt optimisme blant fotballglade sjeler på Oslo Øst.
Men til tross for at Deila ledet Celtic til to strake ligagull mellom 2014 og 2016, er ikke alle skotter fra seg av begeistring over den norske fotballtreneren.
Den siste som retter kritikk mot Deila, er Scott Allan. 24-åringen signerte for Celtic i 2015, men fikk lite spilletid under Deilas ledelse.
FIKK DU MED DEG DETTE? Midt i feiringen fikk United-stjernen øye på noe. Nå hylles han.
Og han legger ikke skjul på misnøyen med nordmannen i et intervju med Daily Mail. Allan mener nemlig at de fem ukene han tilbragte med Celtics nye manager Brendan Rodgers i sommer, før han ble sendt på lån til Rotherham, satte det han lærte fra Deila i et nytt perspektiv.
- Jeg føler at jeg lærte mer under Brendan enn jeg gjorde på ett år med den forrige manageren, sier Allan i intervjuet, som er gjengitt av den skotske avisen Daily Record.
Pressekontakt i Vålerenga Anita Alexandersen opplyser overfor Aftenposten at Deila ikke ønsker å kommentere Allans utspill.
LEST DENNE? Da Deila ble klar for Vålerenga, fant sinte Strømsgodset-supportere fram til et sitat fra 2012.
REUTERS
- Jeg påvirket kampene
Midtbanespilleren er fra Glasgow, men beynte karrièren i Dundee United. Etter å ha spilt for en rekke klubber ble han hentet til Celtic etter Deila første sesong i klubben.
Ronny Deila slapp imidlertid Allan på banen i kun 13 kamper i alle turneringer i løpet av 2015/16-sesongen. Blant andre den norske landslagsspilleren Stefan Johansen var foran i køen.
Og nå slår altså Allan tilbake.
- Det var stunder i fjor da jeg kom inn og påvirket kampen. Da trodde jeg kanskje at jeg skulle få starte i den neste kampen. Men det skjedde aldri.
FIKK DU MED DEG DEILAS PRESSEKONFERANSE? - Det er det jeg elsker med fotball.
Skryter av Rodgers
Scott Allan skal spille for Rotherham United på nivå to i engelsk fotball denne sesongen. Men han virker likevel å ha tro på Celtics nye manager Rodgers, som var nær å lede Liverpool til Premier League-gull i 2014. Allan skryter av Rodgers' arbeidsinnsats og nøyaktighet.
Og selv om perioden under Ronny Deila ble en skuffelse, angrer ikke 24-åringen på at han signerte for Celtic.
- Jeg kan ikke angre på å ha signert for Celtic. Jeg signerte for en massiv klubb og det var en stor mulighet for meg. Det har ikke gått som jeg håpet. Det aksepterer jeg, sier Allan.
Celtic og Brendan Rodgers har fått en glimrende start på sesongen. Laget leder ligaen med tre strake seire. Den skotske storklubben er dessuten kvalifisert for Champions League-gruppespillet, der de skal spille mot Barcelona, Manchester City og Borussia Mönchengladbach.

Celtic-spiller gjør narr av Ronny Deilas kompetanse


Midtbanespiller følte seg dårlig behandlet og tar nå et kraftig oppgjør med nordmannen.


Kvinnen i 40-årene døde 56 timer etter at hun kom til Norge. Kroppen reagerte ikke på antibiotika-behandlingen.
Det kommer frem i en ny artikkel i Tidsskrift for Den norske legeforening. Det var Nordlys som først omtalte saken.
Kvinnen kom til Brannskadeavsnittet ved Haukeland etter å ha fått en brannskade på en reise til Pakistan i fjor. Kvinnen var bevisst og snakket da hun ankom sykehuset. 56 timer senere var hun død.
Les også Vi tar med smitte i bagasjen hjem
Legene hadde da jobbet intenst med å finne en kombinasjon av antibiotika som kunne ta knekken på de åtte resistente bakteriene de fant hos kvinnen. At det var så mange, gjorde jobben spesielt krevende.
Ikke første gang
- Dette er resistente bakterier som vi tidligere nesten ikke har funnet i Norge. Vi har skrevet i artikkelen at det er sannsynlig at bakteriene er blitt ervervet under sykehusoppholdet i Pakistan. At det blir vekst av bakterier i brannsår kan komme av vanskelige hygieniske forhold, mangel på utstyr eller at man ikke har mulighet for å rengjøre sårflatene godt nok, sier Henning Onarheim, overlege ved Brannskadeavdelingen ved Haukeland til BT.
Det er ikke første gang de opplever at brannskadepasienter drar med seg resistente bakterier fra utlandet. Allerede i 1998 hadde en pasient med seg resistente bakterier fra Alicante til Brannskadeavsnittet.
Økning av resistens
De siste 4 – 5 årene har det vært en rask økning av resistens i Norge. I hovedsak kommer bakteriene fra personer som har vært på reise og blitt syk i land med høy forekomst av antibiotikaresistens.
Nå vil Onarheim gjøre andre leger og sykehus oppmerksomme på utfordringen.
- Man kan få seg negative overraskelser. Pasientene må ved innleggelse i sykehus i Norge isoleres, bakteriologiske prøver må tas så snart pasienten er kommet i hus, og isolasjon må eventuelt forlenges også selv om de første prøvene er negative. Vi har tatt lærdom av denne hendelsen og vil ha høy oppmerksomhet også i fremtiden. Jeg ser ikke hva vi kunne gjort bedre, men sett i ettertid er alltids noen ting vi kunne gjort annerledes, sier han.
Da kvinnen hadde rett på behandling i Norge, gav Haukeland allerede tredje dag etter skaden beskjed om at pasienten kunne tas i mot på Brannskadeavsnittet. Sykehuset i Islamabad frarådet derimot i starten at hun ble flyttet, og det tok derfor 27 dager før hun ankom Bergen.
Les også Bateriene hun slåss mot er livsfarlige og tåler alle medisiner
Kvinnen døde av blodforgiftning.
– Verken bred, empirisk antibiotikadekning eller omfattende organunderstøttende tiltak motvirket utviklingen, skriver Onarheim og medarbeidere i artikkelen.
Svært farlig
Arnfinn Sundsfjord, professor i mikrobiologi ved Universitetet i Tromsø, forteller til Nordlys at han fortalte historien fra Bergen på en internasjonal konferanse i Tromsø nylig.
- Dette er en økende problemstilling. Hvis du får en kritisk alvorlig blodforgiftning kan det stå om timer fra du får behandling til du enten overlever eller dør. Hvis man er i en situasjon hvor pasienten har multiresistente bakterier, vil det kunne ta et døgn å finne ut hvilke antibiotikatype som virker på den aktuelle bakterien. Hvis du da ikke har fått rett antibiotika i løpet av det første døgnet, så er det en reell fare for å dø, sier Sundsfjord til avisen.
Det er første gang det publiseres en artikkel om et dødsfall i Norge på grunn av antibiotikaresistens.
I regjeringens handlingsplan fra 2015 er det et mål å redusere bruken av antibiotika med 30 prosent innen 2020. De siste årene har bruken økt i Norge, både innenfor sykehus og hos tannleger.

Kvinne døde på Haukeland etter antibiotikaresistens


Kvinnen i 40-årene døde 56 timer etter at hun kom til Norge. Kroppen reagerte ikke på antibiotika-behandlingen.


Onsdag starter den fjerde utgaven av Tour des Fjords – Vestlandets største sykkelritt med over 100.000 tilskuere, over 1500 frivillige og syklister i verdenstoppen.
Fakta: Tour des Fjords 2016 1. Os – Bergen 147 km. 2. Stord – Odda 213 km. 3. Ulvik – Suldalsosen 221 km. 4. Stavanger – Sandnes 166 km. 5. Hinna Park – Stavanger 164 km.
Her er alt du trenger å vite om femdagersrittet:
Etappene:
Det skal sykles totalt 923 kilometer og rundt 9700 høydemeter gjennom 23 kommuner i Rogaland og Hordaland, før syklistene ankommer målgang i Vågen i Stavanger.
- Løypetraseen har en unik variasjon fra bysentre til mindre steder, fra dype fjorder og høye fjell, til Jærstrender og øysamfunn på Stord. Det sykles nasjonale turistveier både i Hardanger og fra Røldal til Sauda som er unike. Det samme er Bryggen i Bergen og Vågen i Stavanger, forklarer rittsjef Roy Hegreberg om årets løype.
Skjermdump: tourdesfjords.no
Startskuddet for den første av i alt fem etapper går fra Os onsdag ettermiddag. Her vil et felt med 144 ryttere fordelt på 24 lag – deriblant World Tour-lagene BMC, IAM, Katjusja og Tinkoff – kjempe om etappe- og sammenlagtseire. Det avholdes også poeng-, ungdoms- og klatrekonkurranse, slik vi kjenner det fra internasjonale ritt som Tour de France og Vuelta de España.
Totalt kjempes det om 700.000 kroner i premiepenger, i tillegg til blant annet premiefat til en verdi av 50.000 kroner, flere klokker verdt 25.000 kroner hver, samt 500 kilo laks (!).
Den første etappen vil avslutte i løypen som skal sykles under VM i Bergen i 2017.
Rytterne:
I år skulle OL-vinner og bærer av den gule trøyen i Tour de France, Greg Van Avermaet, sammen med hjemmehåpet Alexander Kristoff vært de store trekkplastrene. Dessverre måtte belgieren melde forfall like før start.
- Vi skulle gjerne hatt van Avermaet der, men vi har respekt for og forståelse for at han har andre forpliktelser etter OL-gullet.
- Er det skuffende å ikke ha flere profiler, Hegreberg?
- Nei, det er 10–15 syklister som "alle" kjenner. Ryttere som Peter Sagan, Mark Cavendish og de store stjernene er vanskelig å skaffe. For oss er det viktig å ha de norske profilene, og vi har tre av de fire nordmennene som var i Tour de France. Både Kristoff og Sondre Holst Enger kan kjempe om etappeseire.
I tillegg til de norske syklistene, er Damiano Caruso og Alessandro De Marchi (begge BMC) og Stef Clement (IAM) de største navnene.
Trafikkinformasjon:
Gjennomføringen av rittet sørger for at flere veier holdes stengt. Dette varierer fra sted til sted. Sjekk arrangørens nettsider for nærmere informasjon.
- Følg vaktinstrukser, se nettsider for info og beregn litt ekstra tid de dagene etappen passerer ditt sted. Det ligger GPS-data på nettsidene våre der en kan følge hvor syklistene beveger seg til enhver tid, forteller rittsjefen.
Også kollektivtrafikken vil påvirkes av Tour des Fjords. Reisende oppfordres til å beregne god tid og sjekke skyss.no for endringer i busstrafikken.
- Bryggen stenges for all trafikk, og bussene får omkjøring via Øvregaten. På grunn av løpende veistenging underveis i rittet kan vi forvente en del forsinkelser for kollektivtrafikken i store deler av Bergensområdet. Vi anbefaler alle reisende å beregne litt ekstra god tid denne dagen, skriver pressekontakt i Skyss, Camilla Lundberg Berntzen, i en e-post til BT.
Været:
TV 2 sender direkte fra rittet hver dag fra klokken 15.30, men et sykkelritt nytes best fra veikanten. Det er gratis og man kommer tett opptil syklistene, men været kan være en demper.
Og Meteorologisk institutt har ikke spesielt oppløftende nyheter for skuelystne vestlendinger.
- Det er ikke så mye vind, men det blir mye bygevær over Vestlandet. Det er ikke noe høytrykk i vente, advarer vakthavende meteorolog Espen Biseth Granan.
Det er altså ventet nedbør alle dagene, men tredjeetappen fra Ulvik til Suldalsosen skal få stort sett tørt vær og gode forhold. Rittsjefen håper likevel folk ikke lar seg hindre av litt nedbør.
- Vi håper folk mobiliserer, finner frem flagg og drar ut i løypene. Det kan bli regnbyger, men vi så i fjor at selv om det er regn så er det masse folk i løypene, avslutter Hegreberg.

Onsdag blir det omkjøringer og forsinkelser i Bergensområdet


Sjekk hvordan Tour des Fjords påvirker trafikken.


Det sier Birger N. Lærum, spesialist i barnesykdommer, indremedisin og lungemedisin ved LHL-klinikkene i Bergen.
- Hva er astma?
- En sykdom i bronkiene (luftrørene nede i lungene) med kronisk, men variabel betennelse og varierende krampe i musklene rundt bronkiene
- Finnes det mange typer astma?
-Ja, betennelsestypen varierer fra allergisk via blandingstyper til nærmest KOLS-lignende betennelse. Sykdomstypen er også variabel fra mild, episodisk, anstrengelsestype, idrettsastma og til veldig alvorlige former. Typisk sykehistorie og forskjellige lungefunksjontester er avgjørende for å stille diagnosen astma.
- Hvordan virker astmamedisin?
- Hovedbehandlingen er bittesmå mengder med kortison som pustes inn i bronkiene hver dag for å dempe betennelsen.
Ved tungpust, tetthet,som er krampe eller spasme i bronkialmuskulaturen må man puste inn medisin, som Ventoline/Bricanyl som får disse musklene rundt bronkiene til å slappe av.
Medisinen virker kun hvis det foreligger en slik "krampe". Pasienter som har kjent astma, kan også ta slik inhalasjonsmedisin før de får kjent tungpust, altså før en treningsøkt eller anstrengelse
- Hvorfor bruker noen forstøverapparat?
- Forstøving betyr at medisinen er blandet i en væskeform som blir presset gjennom en dyse ved en luftstrøm fra en kompressor; denne blandingen for eksempel en blanding av Ventoline og saltvann kan være særlig effektfull ved alvorlige astmaanfall og ved mye slim.
- Skal alle med astma ta medisin?
- Ja, men med visse unntak; pasienter med svært mild episodisk astma kan klare seg med behandling i perioder, hos noen pasienter kan astmaen "brenne" ut eller man "vokser" det av seg
- Virker astmamedisin prestasjonsfremmende?
- Nei, men en idrettsutøver med astma, risikerer å få innsnevrede bronkier som gir alvorlig tungpust, dessuten slimproduksjon og mye hoste dersom astmamedisinene ikke er tatt samme dag eller helst rett før en tung og/eller langvarig anstrengelse.
Dermed kan pasienten hindres i å yte normalt. For en del astmapasienter kreves det betydelige høyere doser enn det som er angitt som grensenivå i toppidrett i dag.
Det er et paradoks at astmapasienter som driver toppidrett skal diskrimineres og hindres i å motta moderne og anbefalt astmabehandling, mens friske tilbys medisiner som ikke virker i friske luftveier. God kontroll av alvorlig astma kan innebære å måtte ta 4-5 forskjellige medisiner hver dag for å hindre tetthet og symptomer og for å forebygge forverring eller anfall.
- Har astmamedisin noen andre effekter enn å kurere astma?
- Astmamedisin kan ikke kurere astma, men kontrollere den og holde den i sjakk. Medisinene kan ved feilbruk og overdosering gi hjertebank og ubehag i muskler og sopp i munn/svelg og heshet.
- Hva skjer med en idrettsutøver med astma som ikke tar medisin?
- Astmasykdommen vil stadig forverre seg med økende grad av tungpust, hyppige astmaanfall, kroniske plager som hoste og slim på natt og dag som påvirker daglig livsutfoldelse og i stor grad hindre muligheten til fysisk anstrengelse og trening.
- Har mennesker/idrettsutøvere som IKKE har astma effekt av astmamedisin?
- Nei
- Hvorfor ikke?
- Medisiner som virker på en spasme/krampe i bronkialmuskulatur, virker ikke når det ikke er en spasme eller krampe der. Inhalasjonskortison virker heller ikke når det ikke er en betennelse i bronkial slimhinne.
- Hvis det stemmer at langrennsutøvere som IKKE har astma har fått astmamedisin, hva er din reaksjon på det?
- Feilbruk og svært uheldig. Øker mistroen til de som faktisk har astma og trenger astmamedisin.
- Er det mer astma blant skiløpere og andre vinteridrettsutøvere enn andre idrettsutøvere i Norge?
-Ja, det er kjent og kan skyldes at astma kan forverres av kulde og ekstrem treningsinnsats, tilsvarende kan man og finne hos svømmere (klorvann og intens trening).
- Er det mer astma blant nordmenn enn andre land i Europa?
- Nei, forekomsten av astma i Nord-Europeiske land er rimelig lik, men det er noe større forskjeller sammenlignet med Sør- og Øst-Europa, dog høyest i engelsktalende land.


– Astmamedisin virker ikke prestasjonsfremmende, og folk som ikke har astma har ingen effekt av medisinen.


– Vi er mange hos oss som har jobbet i store selskaper og sett hvor mye det koster å bygge opp en stor administrasjon og et stort byråkrati. De erfaringene inspirerte oss til å gjøre det annerledes da vi fikk starte fra begynnelsen i Lundin, sier leder Kristin Færøvik i Lundin Norge.
På oljemessen i Stavanger kappes selskapene i å vise hvor gode de er på å kutte kostnader.
Mens dette for kollegene i de 10 enorme messehallene i oljebyen stort sett også innebærer at de har måttet kvitte seg med ansatte, har Færøvik ikke kuttet - og har heller ingen planer om det.
– Vi har bygget en organisasjon som har tatt høyde for en aktivitet på det jevne, og ikke for de store toppene, forklarer hun.
Øker mens andre kutter
Siden oljemessen sist ble arrangert i Stavanger for to år siden, med en oljepris på rundt 100 dollar fatet som glitrende bakteppe, har minst 30.500 stillinger forsvunnet fra den norske oljebransjen, ifølge en fersk oversikt fra DNB (se tabell). Denne bygger på de lavere anslagene selskapene har oppgitt.
*500 ansatte er flyttet over i bemanningsselskap, og mange er i jobb. **Flere kutt kommer (ukjent antall) ***Annonsert kutt globalt, ukjent antall i Norge
På toppen av dette kommer kutt på rundt 6000 som selskapene tidligere leide inn:
I tillegg kommer også 250 ansatte som Statoil ifølge DN (krever abonnement) planlegger å kutte i den sentrale staben. Til sammen vil Statoil da ha kuttet 4800 årsverk siden 2013.
Lundin har i samme periode økt bemanningen i Norge, fra i underkant av 300 i 2014 til rundt 350 i dag. De fleste stillingen har kommet på driftssiden.
Spare i gode tider
– Når tidene er gode ser man ofte at det bygges opp et stort støtteteam rundt kjernekompetansen, en stor administrasjon. Vi har vært strenge på å holde administrasjonen på et robust nivå, sier Færøvik.
Et lite kjerneteam av egne ansatte som samarbeider tett med partnerne og leverandørindustrien har vært nøkkelen.
– Det handler om å være bevisst på at alt ikke vokser inn i himmelen. Jeg har vært gjennom noen sykler selv og har vært veldig bevisst på å holde igjen, sier hun.
– Også i gode tider er jeg opptatt av å spare der vi kan, for de pengene jeg sparer, kan jeg bruke på å investere i nye muligheter, legger hun til.
Fakta: Dette er Lundin Petroleum Svensk oljeselskap startet i 2001. Største eier er den svenske Lundin-familien. Statoil kjøpte seg nylig opp i selskapet, og eier 20 prosent. Det var Lundin som gjorde gigantfunnet Johan Sverdrup i 2010. Selskapet eier 22,6 prosent av feltet, som nå er under utbygging. Selskapet har også blant annet funnet og bygget ut Edvard Grieg-feltet i Nordsjøen, som ble åpnet i februar i år. Har rundt 500 ansatte i Norge.
– For selvtilfredse
Også det tyske olje- og gasselskapet Wintershall er blant de få selskapene som har unngått bemanningskutt.
– Vi er i en vekstfase, og trenger ressurser. Så heller enn å nedbemanne, hyrer vi folk, sier konsernsjef Mario Mehren.
Selskapet, som blant annet er operatør på Brage-feltet og holder på å bygge ut Maria-feltet i Norskehavet, har for tiden 500 ansatte i Norge.
Han sier selskapet i det siste har «spisset blyanten» ved blant annet å kutte ned på bruken av ekstern ekspertise, og overlate mer til egne folk.
– Olje- og gassbransjen har generelt vært for selvtilfredse og latt kostnadene gå i været når prisene har vært høye. Som bransje må vi jobbe for å unngå det ved neste opptur, så vi slipper å snakke om nedmebanning igjen, sa han.
Her starter det norske oljeeventyret. Hva har det gjort med oss gjennom 50 år?
Frykter for kapasiteten
Han er, som flere kolleger har gitt uttrykk for under oljemessen, redd særlig leverandørindustrien nå har kuttet så mye at de er i ferd med å kutte av seg bena.
– Jeg er redd vi ikke vil ha den ekspertisen vi trenger hos leverandørene lenger når oppturen starter, sier Mehren.
Også Færøvik er bekymret. Selv har Lundin ikke måttet utsette prosjekter.
– Vi har vært blant dem som har klart å fortsette å investere og lete gjennom denne nedturen, sier hun.
«Edruelig» budsjett med Michelin-stjerne
Sist uke kom Statistisk sentralbyrå med tall som viser at oljesektoren planlegger å investere mindre enn ventet de to neste årene. Færøvik sier hun er forberedt på at de lave oljeprisene vil vare «en god stund til».
– For egen del planlegger vi god aktivitet i 2017. Vi har ambisjoner om å bore i Barentshavet og på Edvard Grieg gjennom hele neste år. Våre investeringer i Norge kommer til å ligge på det jevne, sier hun.
Ett sted har hun imidlertid kuttet «betydelig»: I pengene selskapet bruker på oljemessen. Mandag kveld tok selskapet seg likevel råd til å holde fest for rundt 400 personer på matbaren til Michelin-restauranten Renaa i Stavanger sentrum.
– Vi har et edruelig budsjett, men vi har det akkurat like kjekt, sier hun.
Oljebransjen tar selvkritikk: – Vi trenger ikke 50 forskjellige nyanser av undervanns-gul
Ny maktkåring: Eldar Sætre er ikke lenger oljeindustriens mektigste. Se hvem som har overtatt tronen
Regjeringen vil tildele nye oljeområder i 2018. SV vil stoppe dem.

30.500 stillinger er kuttet i oljebransjen. Men i dette oljeselskapet har de gått motsatt vei.


STAVANGER (Aftenposten): Minst 30.500 stillinger er kuttet i norsk oljesektor siden forrige gang bransjen møttes til oljemesse i Stavanger. Lundin-sjef Kristin Færøvik er en av få som har sluppet å si opp folk.


RBK fikk en ekkel nedtur mot Austria Wien, men i den hjemlige eliteserien går det unna som i glansdagene. Ni runder før slutt leder RBK med så mye som 12 poeng ned til Odd på 2. plass. Det er samme margin som Rosenborg vant seriegull med i fjor.
Fakta: Seiersmargin i eliteserien fotball på 2000-tallet 2016: Etter 21 runder: 12 poeng fra Rosenborg (50) til Odd (38) 2015: Etter 21 runder: 7 poeng fra Rosenborg (51) til Stabæk (44) Ved sesongslutt: 12 poeng fra Rosenborg (69) til Strømsgodset (57) 2014: Etter 21 runder: 6 poeng fra Molde (50) til Odd (44) Ved sesongslutt: 11 poeng fra Molde (71) til Rosenborg (60) 2013: Etter 21 runder: 2 poeng fra Rosenborg (45) til Strømsgodset (43) Ved sesongslutt: 1 poeng fra Strømsgodset (63) til Rosenborg (62) 2012: Etter 21 runder: Strømsgodset og Molde hadde 41 poeng Ved sesongslutt: 4 poeng fra Molde (62) til Strømsgodset (58) 2011: Etter 21 runder: 8 poeng fra Molde (44) til Rosenborg (36) Ved sesongslutt: 5 poeng fra Molde (58) til Tromsø (53) 2010: Etter 21 runder: 9 poeng fra Rosenborg (49) til Vålerenga (40) Ved sesongslutt: 7 poeng fra Rosenborg (68) til Vålerenga (61) 2009: Etter 21 runder: 8 poeng fra Rosenborg (49) til Molde (41) Ved sesongslutt: 13 poeng fra Rosenborg (69) til Molde (56) 2008: Etter 21 runder: 3 poeng fra Stabæk (42) til Tromsø (39) Ved sesongslutt: 6 poeng fra Stabæk (54) til Fredrikstad (48) 2007: Etter 21 runder: 6 poeng fra Brann (45) til Stabæk (39) Ved sesongslutt: 6 poeng fra Brann (54) til Stabæk (48) 2006: Etter 21 runder: 2 poeng fra Rosenborg (42) til Brann (40) Ved sesongslutt: 7 poeng fra Rosenborg (53) til Brann (46) 2005: Etter 21 runder: 3 poeng fra Vålerenga (44) til Start (41) Ved sesongslutt: 1 poeng fra Vålerenga (46) til Start (45) 2004: Etter 21 runder: 2 poeng fra Rosenborg (39) til Vålerenga (37) Ved sesongslutt: Rosenborg og Vålerenga endte på like mange poeng (48) 2003: Etter 21 runder: 14 poeng fra Rosenborg (52) til Bodø/Glimt (38) Ved sesongslutt: 14 poeng fra Rosenborg (61) til Bodø/Glimt (47) 2002: Etter 21 runder: 3 poeng fra Rosenborg (45) til Lyn (42) Ved sesongslutt: 6 poeng fra Rosenborg (56) til Molde (50) 2001: Etter 21 runder: 3 poeng fra Rosenborg (47) til Lillestrøm (44) Ved sesongslutt: 1 poeng fra Rosenborg (57) til Lillestrøm (56) 2000: Etter 21 runder: 9 poeng fra Rosenborg (46) til Viking (37) Ved sesongslutt: 7 poeng fra Rosenborg (54) til Brann (47) Fra 2009 var det 30 serierunder (16 lag). Før dette var det 26 runder (14 lag).
Også i 2009 var RBK suverene. Da vant de til slutt med 13 poeng ned til Molde. Rekorden i nyere tid er fra 2003, da RBK hadde 14 poengs margin ned til Bodø/Glimt. Da var det bare 26 serieunder mot dagens 30.
Les også Slik forklarer Semb den norske europacup-nedturen
Fortsetter RBK som i samme spor resten av denne sesongen, kan rekorden fra 2003 bli slått (se fakta).
- Først og fremst må man gi honnør til Rosenborg for sesongen de hadde i fjor og den de har hatt i år. De har tatt posisjonen som Norges ledende lag, og det skyldes blant annet en tydelighet i arbeidet over lang tid, sier toppfotballsjef Nils Johan Semb i Norges Fotballforbund.
Semb glad for Brann-oppturen
NTB SCANPIX
Etter Rosenborgs 1-1-kamp mot Brann i Bergen forrige helg - der RBK var klart best - uttrykte TV 2s eksperter bekymring over at avstanden til lagene bak er så stor. Den problemstillingen ser også Semb.
- Jeg skulle gjerne ha sett at det var noen av lagene bak som utfordret sterkere. Oslo burde jo hatt et lag høyere oppe. Noe av det positive er at en klubb som Brann er tilbake og gjør det godt. Det er viktig for norsk fotball at de store byene som Oslo, Bergen og Stavanger er representert, sier toppfotballsjefen.
At interessen for norsk fotball knekker sammen som følge av RBK-dominansen, frykter ikke Semb.
- Interessen for norsk fotball er stor. Brann fylte sitt stadion sist helg. Potensialet er stort, sier Nils Johan Semb.
Her er tallknusernes dom
Norsk Regnesentral har regnet på sannsynligheten for seriegull. Med nesten en tredjedel igjen av sesongen er det 99,5 prosent sannsynlig at RBK tar et nytt seriegull. Odd har 0,2 prosent sjanse, mens tabelltreer Brann gis 0,1 prosent sjanse.
I bunn av eliteserien er det nå 99,6 prosent sikkert at Start rykker ned, viser beregningen (se under).
FAKTA: Sannsynlighet for seriegull:
1. Rosenborg 99,5 %
2. Odd 0,2 %
3. Brann 0,1 %
FAKTA: Sannsynlighet for topp 3:
1. Rosenborg 100,0 %
2. Odd 57,7 %
3. Brann 61,2 %
4. Haugesund 31,4 %
5. Sarpsborg 08 20,8 %
6. Strømsgodset 11,7 %
7. Molde 11,7 %
FAKTA: Sannsynlighet for direkte nedrykk:
1. Start 99,6 %
2. Aalesund 40,8 %
3. Stabæk 22,7 %
4. Bodø/Glimt 21,9 %
5. Lillestrøm 7,9 %
6. Tromsø 3,6 %
7. Vålerenga 3,1 %

99,5 prosent sjanse for RBK-gull: Snuser på 13 år gammel rekord


De er ute av Europa, men her hjemme er Rosenborg-dominansen total.


Kommentator Ola Bernhus mener Erik Røste gjemmer seg bak sin egen uvitenhet.
Under kommentaren til Ola Bernhus kan du lese hvordan Erik Røste svarer på kritikken.
Det som har skjedd, kort fortalt, er dette: Påstandene om at friske, norske langrennsløpere har tatt astmamedisiner, er blitt bekreftet. Sportssjefen har prøvd å snakke seg unna saken. Skipresidenten dekker seg bak uvitenhet.
Det som er vanskeligst å godta, er at skipresident Erik Røste påberoper seg at han ikke vet hva som foregår. Hans raske svar var at dette må Skiforbundet finne ut av, og at bruken av astmamedisiner i langrennsleiren skal granskes.
Det holder ikke. I årevis er det blitt rettet kritikk, stort sett fra utlandet, mot det faktum at mange norske langrennsløpere bruker medisiner mot astma. Gang på gang er det blitt stilt spørsmål, er så mange av nordmennene virkelig syke?
Det er opplagt at skipresidenten skulle ha skaffet seg inngående kjennskap til hvordan dopingreglementet håndteres og hvordan norske langrennsløpere medisineres. Denne saken har ligget og ulmet under norsk langrenn i flere år, og det var å vente at den ville blusse opp en dag.
Forvirret av diskusjonen? Du er ikke alene! Her oppsummerer vi hva du må vite om astma.
Vanskelige spørsmål
Ingen kan forlange at en toppleder skal være innsatt i alle detaljer i sin organisasjon, heller ikke en skipresident, fotballpresident, idrettspresident eller toppidrettssjef. Derfor kan vi godta at de av og til mangler svar på kritiske spørsmål.
Uvitenhet er ikke alltid en dårlig strategi når man står med ryggen mot veggen. Men det holder ikke i lengden.
Røstes første reaksjon var at langrennskomiteen skulle granske den norske medisinbruken. Det er slik idrettens ledere gjerne reagerer. De vil ha en egen gransking, og her er det bare å minne om hvordan Olympiatoppen har tenkt å evaluere OL-innsatsen i Rio. Internt.
LEST DENNE? Skiforbundets millionbruk etter Sundby-saken - har hentet inn First House.
En kamp mot vanære
Heldigvis sier Røste nå at han er glad for at langrennskomiteen ønsker en uavhengig gransking.
NTB SCANPIX
For det er mye som står på spill. Forholdet til løperne selv, til de utenlandske konkurrentene, til det internasjonale omdømmet, til det langrennskjære norske publikummet, til sponsorene. Det er selve nasjonalidretten som nå er truet av vanære og mistro.
I Sundby-saken påtok Erik Røste seg ansvaret, på vegne av administrasjonen som hadde begått feilen. Men hvordan er ans aret blitt forvaltet? Ingen har fått lide, andre enn Martin Johnsrud Sundby selv. Den uskyldige.
Åpent og ærlig?
Det eneste som kan begrense skaden og gjenopprette en viss tiltro til norske prestasjoner, er en total ærlighet.
• Vi, det vil si alle som er interessert i norsk langrenn, må få vite hvilke løpere som tar astmamedisin fordi de har diagnosen astma.
• Vi må få vite hvilke løpere som bruker slik medisin uten å ha diagnosen.
• Vi må også få vite hvilke løpere som har takket nei til å medisinen.
Det siste kan være litt vrient å få ut, men vil ha mye å si for troverdigheten av granskingen. Og det vil illustrere hvor vanskelig dette spørsmålet kan være, i balansen mellom diagnoser, doser og virkemidler for å lykkes i langrennssporet.
Vrir seg unna
Vi vil bli overrasket om granskingen fører til en slik åpenhet.
Historien viser at idrettens toppledere, valgte og ansatte, fort ser sin organisasjon som noe de eier. Derfor må det for all del ikke komme ut noe som kan sverte virksomheten. Når alarmen går, gjelder det å skjule, dekke over, begrense skaden. Hensikten er god, resultatet som oftest ødeleggende.
Vi har nylig sett det i NIF, Olympiatoppen, NFF, IOC, FIFA og nå i NSF.
Det lønner seg alltid å være ærlig og bli ferdig med det. Men det blir nok ikke slik i astma-saken heller.
Aftenposten har sendt Ola Bernhus sin kommentar til Erik Røste. Slik svarer skipresidenten på kritikken:
Som politisk valgt leder er jeg til enhver tid opptatt av å hente inn mest mulig kunnskap og fakta før en treffer beslutninger. Ola Bernhus kommenterer den pågående saken ut fra påstander og usikre opplysninger. Det er et dårlig grunnlag for diskusjon. Det er derfor jeg har gitt langrennskomiteen ansvar for å organisere en full gjennomgang av skilandslagets medisinbruk. På den måten kan Bernhus, jeg og alle andre få et åpent og faktabasert grunnlag å diskutere på. Det å sørge for at mer fakta fremskaffes, er ikke å gjemme seg bak uvitenhet.
Norges Skiforbund anser det som opplagt at utøvere og støtteapparat i alle våre seks grenene, respekterer regelverket. Derfor har jeg også sagt at jeg ikke har grunn til å tro at langrennslandslaget har opptrådt i strid med dette. Men når slike påstander fremsettes, må de undersøkes på en måte som det ikke kan stilles spørsmålstegn ved. I lys av dette er jeg tilfreds med måten langrennskomiteen i Skiforbundet har signalisert at de vil organisere gjennomgangen. Når den er gjennomført, og fakta ligger på bordet, vil både Bernhus og jeg vite hva som er sakens realiteter. Skulle det vise seg at det har foregått medisinbruk som ikke er i tråd med reglementet, vil det bli kommunisert åpent og ærlig. Da er det også vårt ansvar å sørge for de nødvendige endringer.

"Det vanskeligste å godta, er skipresidentens forklaring"


Kommentator Ola Bernhus mener Erik Røste gjemmer seg bak sin egen uvitenhet.


Sjakkverdensmester Magnus Carlsen oser av selvtillit drøye to måneder før VM.
Lett slentrende, av og til med en likegyldig mine, noen ganger saklig og atter andre ganger med smilet på lur, svarte han på hva norske medier ville vite en knapp uke før sjakk OL i Baku og to måneder før høstens store batalje i New York.
Enig i favorittstempel
11 november setter Magnus Carlsen seg til et sjakkbrett nederst på Manhattan. På andre siden av bordet sitter russeren Sergeij Karjakin. Det er snakk om VM-match. Carlsen skal forsvare tittelen for andre gang.
- Hvis jeg er på topp og er topp forberedt kommer jeg til å vinne uansett, sier Magnus Carlsen til Aftenposten.
Han vil ikke snakke seg bort fra favorittstempelet, men legger inn et bittelite forbehold.
- Jeg er helt enig med dem som sier jeg er favoritt. Jeg har jo vunnet alle turneringer i år unntatt en. Da ble jeg nummer to. Samtidig teller ikke det når vi kommer til november. En VM-match lever sitt eget liv.
Vidar Ruud, NTB Scanpix
- Hva er det da som kan gå galt?
- Jeg kan bli tatt i åpningen, jeg kan overpresse i partier. Han kan være mer aggressiv i spillet enn forventet. Sjakkmessig tror jeg at jeg er bedre enn ham, men jeg må ikke la det bli en sovepute, sier Carlsen.
Sergeij Karjakin ligger på 10. plass på verdensrankingen akkurat nå, men er Carlsens motstander fordi han vant kandidatturneringen tidligere i år. Magnus Carlsen er på topp på verdensrankingen.
Bryr seg lite om Karjakin
Han er i det hele tatt ikke så veldig interessert i hva motstanderen tenker og gjør. Det ryktes at han nå får hjelp av all sjakkekspertise som kan krype og gå i Russland.
- Jeg vet ikke om han har et stort team eller ikke. Jeg skal bare spille mot Karjakin og regner med at han får hjelp. Det er ikke noe unormalt i det.
Den norske sjakkstjernen er heller ikke så veldig interessert i å fortelle om hvor langt han er kommet i forberedelsene til VM-kampen. Han fikk spørsmål om han hadde satt sammen teamet til New York.
- Mmmmm. Neeei, jooo. Nei ikke helt. Vi har gjort store fremskritt på denne fronten. Det som er sikkert er at Peter Heine Nielsen blir med. Han er den eneste sjakkfaglige personen som også blir med til New York, sier Carlsen.
Den danske stormesteren har vært trener og sekundant for Magnus Carlsen i de to foregående VM-kampene.
OL uten favorittstempel
Men før VM skal han til Sjakk-OL med det norske laget. Dette lagmesterskapet starter til helgen. Deretter blir det inspeksjonstur til New York og sponsortur til Washington DC. Deretter er alt fokus på VM-kampen i New York.
I Sjakk-OL i Baku spiller han sammen med sin gode venn Jon Ludvig Hammer, Aryan Tari og Frode Urkedal. Forrige Sjakk-OL ble arrangert i Tromsø for to år siden. Det ble en heller svak turnering for Magnus Carlsen og Norge havnet langt unna de beste.
- Det blir høyst sannsynligvis ikke Norge denne gangen heller. Men vårt mål er å vinne hvert eneste parti på hvert eneste bord. Det er plan A. Og så får vi ta en plan B etter hvert, sier Magnus Carlsen med et smil.
Han mener at det er et lag med muligheter i fremtiden.
- Vi er unge og vi skal til OL for å lære. Så kan vi være litt bedre om to år og enda litt bedre om fire år, sier Magnus Carlsen.

Fryktløs Carlsen før VM-kampen: - Jeg kommer til å vinne


Sjakkverdensmester Magnus Carlsen oser av selvtillit drøye to måneder før VM.


Flere partier på Stortinget, særlig Venstre og SV, liker å kalle seg miljøpartier. Men ingen er så miljøradikale som Miljøpartiet de Grønne.
De vil blant annet utfase norsk olje- og gassvirksomhet innen 20 år. Men et punkt som ikke fikk så mye oppmerksomhet da programkomiteen torsdag la frem sitt første utkast til nytt partiprogram var følgende.
«Forby reklame for flyreiser og fossilbiler på samme måte som vi i dag regulerer reklame for alkohol og tobakk».
(I bunnen av saken kan du lese om flere forbud MDG vil innføre.)
Partiet vil at det ikke lenger skal være lovlig å gjengi annonser for SAS eller Norwegian. Og bilmerkene vil heller ikke kunne få markedsføre sine bensin og dieselbiler.
Dagsrevyen hadde et kort innslag om saken torsdag, og der sa stortingsrepresentant Rasmus Hansson følgende om forslaget:
– Selskapene kan reklamere for klimavennlige løsninger. Når vi i Norge er enige om at vi lar være å reklamere for dumme ting som røyk og alkohol, er det temmelig logisk at vi også lar være å reklamere for så dumme ting som å fly i stykker jordas klima.
Ja til karbonfangst: MDG kvitter seg med det Bellona-Hauge kaller «bakstreversk drømmepolitikk».
– Grenser til det useriøse
Kommunikasjonssjef i SAS, Knut Morten Johansen, mener at forslaget er lite gjennomtenkt og grenser til det useriøse.
Lasse Sandaker-Nielsen er kommunikasjonssjef i Norwegian og er heller ikke særlig positiv til forslaget.
Begge mener at det bør legges bedre til rette for mer klimavennlig biodrivstoff på flyene som flyr i Norge.
Jan Tomas Espedal
– Vi ønsker at MDG og de øvrige politiske partiene ser nå hvilken markant positiv effekt biodrivstoff har for fly, sier Johansen i SAS til Aftenposten.
– Vi fyller mer enn gjerne så mye biodrivstoff som mulig på flyene våre, men da må politikerne sørge for gode rammevilkår som setter fart i produksjonen legger Sandaker-Nielsen i Norwegian til.
Egil Steinsland i Norges Bilbransjeforbund mener forslaget er absurd.
– Også landbruket slipper ut klimagasser. Skal det også bli forbud mot reklame for landbruksprodukter? Vi setter det på kontoen for interesseorganisasjoner som ikke forstår hvordan det er å være et ansvarlig parti.
SV ikke helt avvisende
Høyres Nikolai Astrup er mot et forslag om reklameforbud for flyreiser og fossilbiler.
– Det bidrar ikke til å løse klimaproblemet. Man vil heller ikke få opplyst om miljøvennlige fossilbiler.
Av de Aftenposten har snakket med er Heikki Eidsvoll Holmås (SV) den eneste som ikke er helt avvisende.
– Det viktigste for oss er å få på plass endring av kjøpsavgiften for biler slik at ni av ti biler som selges i 2020 er nullutslippsbiler, og å bygge lyntog mellom storbyene for å erstatte fly. Et reklameforbud får vi eventuelt diskutere i programprosessen.
PS! Framtiden i våre hender foreslo forbud mot reklame for flyreiser i 2011.
MDGs programforslag: Norge skal bli verdens første fossilfrie land
Andre forbud Miljøpartiet de Grønne vil ha
I det første utkastet til partiprogrammet for 2017 til 2021 er det også mange flere forbud. Vi lister dem opp her.
Forby pelsoppdrett.
Forby kommersiell reklame via epost og telefon uten aktivt samtykke til å motta reklamen.
Forby avl og import av dyreraser som genetisk medfører store helseskader eller lidelser for dyrene.
Forby retusjert reklame som fremmer urealistiske kroppsidealer.
Forby bruk av elefanter og andre ville dyr i sirkus.
Carl Martin Nordby
Snarest innføre det nasjonale forbudet mot bruk av oljefyr til oppvarming.
Håndheve forbudet mot nye bilbaserte kjøpesentre strengere.
Gjeninnføre forbud mot bruk av blyhagl til jakt.
Jobbe for et globalt forbud mot de farligste miljøgiftene.
Ta initiativ til internasjonalt forbud mot utkasting av fisk.
Forby bunntråling.
Tilrettelegge alle byer og tettsteder så godt for sykkel at det kan vedtas sykling forbudt på fortau innen 2026.
Arbeide for et internasjonalt forbud mot kjernevåpen.
Arbeide for et internasjonalt forbud mot autonome våpensystemer.
Forby all motorferdsel i utmark som ikke er nytteformål.
Dette foreslo de i fjor: Et radikalt klimafinanstiltak for å ansvarliggjøre bankene
Valgforsker: - MDG er reelt blokkuavhengig

MDG-forslag: Forby SAS og Norwegian å reklamere for flyreiser


Partiet vil også forby reklame for biler som går på fossilt drivstoff.


Diego Armando Maradona (55) la opp som fotballspiller for snart 20 år siden. Men når du er verdensmester fra 1986 og én av tidenes største fotballstjerner, har du fortsatt en posisjon i rampelyset.
Og nå stormer det rundt argentineren nok en gang. Søndag kveld skulle Maradona fly fra Buenos Aires til Dubai, da han fikk en absurd beskjed i passkontrollen på Ezeiza-flyplassen.
FIKK DU MED DEG DETTE? Midt i feiringen fikk United-stjernen øye på noe. Nå hylles han.
Fotballikonet fikk beskjed om at passet hans hadde blitt meldt stjålet. Maradona reagerte med raseri, all den tid han faktisk hadde med seg passet sitt til flyplassen.
Han hadde heller ikke meldt det stjålet, men personalet sto på sitt: Maradona ble anholdt og fikk ikke forlate landet.
I stedet måtte han dra hjem igjen sammen med kjæresten, men ikke før han hadde lagt ut på en tirade mot argentinske myndigheter.
Maradona mente nemlig at Argentinas president Mauricio Macri sto bak utreiseforbudet, for å hevne seg på at Maradona hadde uttalt at landet sto «i knestående» etter regjeringsskiftet i fjor.
- Dette virker som en spøk. Siste ord er ikke sagt. Dette er åpenbart verket til en forreædersk politiker, sa Maradona til de lokale journalistene som hadde flokket seg rundt ham, ifølge den spanske avisen Mundo Deportivo.
AP
- Svært sjelden
Det hele utviklet seg til et mediehysteri på flyplassen, og Maradona ble bombardert med spørsmål idet han forlot stedet. Avisen Primicias YA har publisert en YouTube-video av Maradona på flyplassen.
Maradona fortalte dessuten at han hadde satt sin advokat Matías Morla på saken.
- Det er svært sjelden at slikt skjer. De fortalte ham at passet var meldt stjålet, til tross for at han sto med det i hånden, sier Morla ifølge NTB.
- Diego er virkelig overrasket over alt dette, som merkelig nok skjedde rett etter at han hadde kritisert myndighetene, tilføyer han.
Maradonas siste trenerjobb var i Al-Wasl, en klubb i Dubai. Argentinerens engasjement i klubben ble kortvarig, men han bor fortsatt i byen.
I denne ukens Aftenpodden Sport diskuteres blant annet astma-kontroversen og OL-skuffelsen. Hør podcasten her:

Da Maradona ble nektet å forlate landet, lanserte han en konspirasjonsteori


Fotballikonet fikk absurd beskjed på flyplassen: - Virker som en spøk.


Roeren Olaf Tufte liker ikke det han leser og hører om dagen. Det som irriterer mest, er alle som hyler om hva de mener blir gjort galt, uten å kjenne til hva som gjøres.
- Misforstå meg riktig. Konstruktiv kritikk er veldig viktig. Men balanse mellom konstruktivt og destruktivt er noe man bør ha kontroll på før man åpner kjeften.
41-åringen er en av Norges største utøvere i sommer-OL- gjennom tidende. Han liker ikke at folk «slenger dritt».
- Det er slik vi kjenner politikken på sitt verste. Nå er den i ferd med å overta kommunikasjonen i idretten også. Vil vi virkelig ha mange skrikedukker som vier tiden på å kritisere, fremfor å gjøre noe? I så fall er vi i ferd med å lykkes.
Veteranen er tilbake i hverdagen etter medaljefangsten i Rio. Han har vært sammen med familien og kjørt motocross hjemme på gården i Nykirke, men følger også nøye med på debatten rundt Olympiatoppen og bruk av ressurser.
- Idretten er i ferd med å bli litt for politisk, og det smitter fra øverste hold og helt ned til de som skal utøve idretten.
Han ser at kritikerne har trukket frem at det «kun» ble fire bronsemedaljer i Rio. Selv tok han og makker Kjetil Borch den ene i dobbeltsculler, Tuftes fjerde OL-medalje.
- Kritikkene hagler fra idrettstopper, pensjonerte utøvere, forståsegpåere, og alle som mener noe om Idretts-Norge, sier Tufte og sikter til Andreas Thorkildsen, Hans B. Skaset og mange andre som er kommet på banen.
- Mer penger og færre medaljer, er det som er hovedbudskapet i kritikken. Og det ser jo ikke bra ut. Men vi kan ikke sammenligne pris pr. medalje med det som foregikk for 15–20 år siden. Utviklingen fortsetter, prisen for alt går oppover, nivået blir definitivt ikke lavere.
(Artikkelen fortsetter under bildet:)
NTB scanpix
- Så hva må til for å løfte de norske utøverne og bedre resultatene? For du er vel ikke fornøyd totalt sett?
- Jeg vil ha folk som har gode holdninger, gjennomslagskraft og stor arbeidsvillighet til å lede oss. Helst noen vinnerskaller med en dose sunn fornuft, og forståelse av å bygge lag og kulturer. Det innebærer også ledere som setter seg ned og diskuterer fremtiden, blir enige om strategien inne på kammerset. Og at alle jobber felles mot målene. Jeg vil ikke at folk skal skylde på hverandre, og er etterpåkloke. Hva skjedde med laget Norge? Vi må stå sammen og kjempe mot verden. Nå kjemper vi mot hverandre på laget, mens verden rykker fra.
Har aldri likt syting
Tufte har 20 års erfaring som toppidrettsutøver, de 16 siste som OL-deltager. Han har aldri vært kjent for å syte, og mener det ikke fører noen vei. Samtidig ser han at Norge har mye å gå på sammenlignet med mange andre land.
Hva er så hans løsning på å løfte norsk toppidrett på et høyere nivå?
- Jeg vil ha noen som vil jobbe med det vi har, og kjemper utrettelig for å få mer. Uten å syte om hva andre har. Jeg vil ha dem som er villige til å brette opp ermene og vise vei, ikke dem som er opptatt av å ha det siste ordet og ta den siste selfien for å vise at de har vært der.
Tufte er enig i at Norge fortsatt er i bakevja sammenlignet med OL i Sydney i år 2000, der det ble 10 medaljer og Athen 2004 med fem gull.
- Ja, etter det har kurven dalt, fordi så mange etablerte har forsvunnet av naturlige årsaker. Vi var så ovenpå i denne perioden fordi ting var veldig bra. Mye stang inn. Og idretten slurvet nok litt med rekrutteringen. Det har vi fått smake på nå de siste åtte årene, men vi har forlengst forsøkt å snu det. Det tar bare lengre tid enn når gode utøvere plutselig legger opp.
Tid for nytt slagord
Når Tufte husker tilbake, ikke minst da han tok sitt første av to OL-gull i 2004 i Athen, minnes han følgende:
- Ingebrigt Steen Jensen var på Olympiatoppen og pratet for oss utøvere som skulle dit. Sammen laget vi et slagord: Sprenge og perse i Athen. Alle utøverne stilte seg bak dette. Det var liksom litt mening i det. Og veldig mange klarte det ultimate – nemlig å perse i OL. Når verdens beste perser i OL, ja da blir det ofte metall rundt halsen.
(Artikkelen fortsetter under elementet:)
Tufte trekker sammenligningen til utfallet i Rio.
- Fasit der er at veldig mange perset i Brasil, og det er fantastisk. Ser man på dem som gjorde det, er de fleste unge, lovende utøvere. Da kan man ikke slakte innsatsen deres. De har prestert sitt beste i nettopp OL. Det er kunst å få til det, men disse er fremtidens utøvere for 2020 og 2024.
- Er du enig i at Olympiatoppen skal ha strengere krav enn det som er vanlig internasjonalt?
- Ja, og det er en grunn for det. Vi skal til OL for å prestere, ikke være på tur. Dette er det en del som har misforstått av både ledere og utøvere. OL er det ultimate for en idrettsutøver. Vi jobber i olympiske perioder på 1460 dager, fordi du virkelig vil vinne. Å være leder eller støtteapparat for olympiske utøver bør henge høyt, og de utvalgte må ønske å være der for å yte, slik at andre presterer. Det skal være tøft å klare olympiske krav. Det gjør det enda mere eksklusivt å komme dit. Vi må strekke oss litt ekstra for å være gode nok. Men slutt å kaste dritt.
Norge skal opp igjen
Tufte håper og tror at norsk toppidretter er i bunn av bølgedalen nå, og at oppstigningen mot Tokyo i 2020 er i gang.
- Alle de unge som presterte bra i Rio, skal prestere strålende i Tokyo. Det må være målet. Hvordan får man det til? I alle fall ikke ved å bruke masse energi på å fordele skyld. Det må bli samling om et felles mål og opplegg. Jeg er ikke i tvil om at både utøvere, trenere og ledere må ønske å bli så gode som mulig. Ta med de utøverne som lurer på hvor gode de kan bli, de som er nysgjerrige og sultne.
- Jeg ønsker utøvere og ledere som uansett jobber med det de har, fordi ønsket om utvikling er høyere enn ønske om glitter. Kom ikke å si at det ikke er mulig å lykkes i diverse idretter fordi vi ikke har forutsetningene. Vebjørn Rodal tok OL-gull på 800 meter, Aleksander Dale Oen vant VM-gull i svømming og OL-sølv. Norge vinner medaljer i vannidretter som roing, padling og seiling. Det er mulig om du har en pose av potensial og er villig til å gjøre det som kreves.
- Men er det bare å bite tennene sammen og gyve på?
- Nei, alle må gå en runde med seg selv og finne ut hva vi kan gjøre bedre. Norges Idrettsforbund, Olympiatoppen, utøvere og trenere. Men alle må først feie for egen dør.
Tufte liker heller ikke at medier slakter utøvere og ledere som gjør sitt beste, fordi det skremmer eventuelle sponsorer. Derfor tror han at det vil bli flere gullhistorier dersom man er mer positiv enn negativ. Men det aller viktigste er at ledere, utøvere og støtteapparat finner et felles må og blir enige om veien dit.
- Slutt i alle fall å rakke ned på hverandre, hjelp hverandre til å nå målene.
Aftenpodden Sport: Langer ut mot «astmamedisin-syken» hos langrennsledelsen

Olaf Tufte har fått nok: - Slutt med drittkastingen


Roeren Olaf Tufte liker ikke det han leser og hører om dagen. Det som irriterer mest, er alle som hyler om hva de mener blir gjort galt, uten å kjenne til hva som gjøres.


Hele ambassaden i København måtte mobilisere i juli.
- Vi opplevde et kraftig trykk i løpet av sommeren, bare i juli-måned utstedte vi 78 nødpass, noe som var flere enn i hele 2015, sier ambassadør Ingvard Havnen ved den norske ambassaden i København.
I år har flere av ambassadene og norske utenriksstasjoner opplevd en kraftig økning av nordmenn som trenger nødpass. Årsaken er utvidet grensekontroll i Norden, innenfor Schengen og i flere europeiske land.
- Men det er nyanser i dette, vi kjørte en offensiv kampanje mot transportører og arrangører av festivaler og fotballcuper for å gjøre folk oppmerksomme på dette. Og vi har i stor grad nådd frem, sier Havnen.
I juli ble det riktignok så mange henvendelser at hele ambassaden måtte i sving for å hjelpe nordmenn hjem.
- I første rekke gjaldt det Roskilde-festivalen. Det hadde sammenheng med at mange skulle reise via Sverige og der var det streng passkontroll ved grensen. Det ble både ekstrakostnader og forsinkelser i reiseplaner for en del nordmenn. Vi måtte mobilisere for å sørge for at de skulle få utstedt sine pass så fort som mulig, sier Havnen.
Har du sjekket passet? Kraftig økning av nordmenn som trenger nødpass
Mottatt henvendelser fra norske reisende
Det ble også registerert flere henvendelser enn normalt fra nordmenn som ble stående i grensekontroll i Frankrike før sommeren. Men Utenriksdepartementet melder om at det har vært en nedgang i utstedelse av reisedokumenter i Frankrike sammenlignet med fjoråret, men at det har sammenheng med færre norske turister i år enn i 2015.
- I tillegg til henvendelsene til ambassadene har også UDs operative senter fått et mindre antall henvendelser om norske reisende som er blitt avvist ved grensekontroller gjennom sommeren, sier seniorrådgiver Åsmund Moe i UD.
I europeiske land er passet det eneste gyldige identifikasjonsdokumentet for nordmenn. Den utvidede grensekontrollen i Norge, Sverige og Danmark gjelder frem til midten av november.
Har du tips til denne saken? Send oss en epost!
Har du fått med deg vår store test? Stor test av reiseforsikringer: Disse kommer best og dårligst ut
Blitt flinkere til å unngå nødpass
I juni og juli ble det totalt utstedt 9279 nødpass i Norge, mot 15.275 i samme periode i fjor, opplyser Politidirektoratet. I tillegg ble det utstedt 915 provisoriske pass som er et midlertidig pass med elektronisk brikke.
Ved Gardermoen politistasjon ble det utstedt 1035 nødpass i sommer, mens det i Oslo ble utstedt 804 nødpass og 761 provisoriske pass.
Ifølge Politidirektoratet har det vært en stor økning i utstedelsen av ordinære pass i inneværende år.
- Det har vært en stor økning i utstedelsen av ordinære pass i inneværende år. Dette kan skyldes gjeninnføring av grensekontroll i flere europeiske land, samt diverse presseoppslag om at det kan være behov for pass på reise i Norden. Publikum har derfor sikret seg ved å bestille pass til hele familien uansett reisemål utenfor Norges grenser, sier seksjonssjef Steinar Talgø i Politidirektoratet.
Skal du til noen av disse landene snart? Dette er de dyreste landene å bli syk i
Fakta: Dette må du vite om nødpass Nødpass utstedes bare i situasjoner det er helt nødvendig. Det er først og fremst den norske ambassaden i besøkslandet som utsteder nødpass. I noen land har også utenriksstasjonene myndighet til det. I Norge utsteder det lokale politiet nødpass. Nødpass ikke er et fullverdig pass og at det i noen land utenfor Europa ikke aksepterer nødpass, blant annet USA og Dubai. Et nødpass koster det samme som ordniært pass. Nødpasset gjelder bare for den turen det blir utstedt til. Utstedelse av nødpass fører til at passet du eventuelt har glemt igjen hjemme blir ugyldig. For mer informasjon, se www.norway.info og på www.politi.no/tjenester/pass/nodpass/
Les mer om reise og forbrukerrettigheter:
Havnet på sykehus i Thailand – prislapp: 355.000 kroner
Måtte betale 2500 kroner for bagasje mellom Bergen og Oslo
Fikk studieplass i Kina – nå nektes hun visum
Mellomlandingen ble kansellert – fikk ny avreise før hun skulle lande…
Dette blir vi mest syke av på reisen
Ble nektet av Norwegian å bli med på grunn av allergi
Slik fungerer Airbnb: Fem råd før du bestiller
Selv ikke da Ivar gjorde anmeldelsen mer positiv, ble den godkjent av Tripadvisor
Er du en av 800.000 som må fornye dette kortet?
Følg oss på Twitter @reisecamilla og på Instagram @reiseredaksjonen

- Det ble utstedt flere nødpass i juli enn totalt i hele fjor


Hele ambassaden i København måtte mobilisere i juli.


Raymond Verheijen mener at nordmannens karrière allerede går i nedoverbakke.
Det er nå gått to år siden Martin Ødegaard fikk sitt gjennombrudd i seniorfotballen. I løpet av våren og sommeren gikk alt i en forrykende fart for tenåringen, som gikk fra å være et ukjent talent til allemanseie blant norske fotballsupportere.
I april 2014 fikk han eliteseriedebuten og fire måneder senere kom A-landslagsdebuten - begge deler i en alder av 15 år.
Den nederlandske trenerprofilen Raymond Verheijen mener imidlertid at Ødegaards utvikling nå er i ferd med å svinne hen.
Fikk du med deg at siste nytt om Ødegaard bekymrer ekspertene?: - Real Madrid ville ha en ny Messi.
Verheijens treningsmetoder er omstridte, men nederlenderen har en imponerende CV å vise til.
Han har skrevet en universitetsgrad om utholdenhetstrening innen fotballen, og jobbet som konsulent for storklubber som Chelsea, Manchester City og Barcelona. Han fikk også mye av æren for Sør-Koreas eventyrlige suksess da de ble nummer fire i VM på hjemmebane i 2002.
Det er med en rekke Twitter-meldinger at Verheijen nå tar et oppgjør med treningsopplegget Martin Ødegaard har vært gjennom som barn.
- Dette er et typisk mønster for spillere som blir overtrent i ung alder. Spillerne når toppen for tidlig og utviklingen stagnerer før de fyller 20. Da han var 15 var Martin Ødegaard sett på som et av de beste talentene i verden. Men utviklingen hans ser ut til å stagnere i 17-årsalderen, skriver Verheijen på sin Twitter-konto.
- Forhåpentligvis vil den neste generasjonen av trenere lære fra de triste feilene som har blitt gjort med det norske topptalentet Martin Ødegaard, fortsetter han.
LEST DENNE? Spansk avis hevdet i forrige uke at Ødegaard knuste alle Real Madrid-stjernene unntatt én i fysisk test.
- Det har han ikke peiling på
Da Ødegaard var på sin første landslagssamling som 15-åring, fortalte nåværende hovedtrener i Strømsgodset Bjørn Petter Ingebretsen at stortalentet trente «fem-seks timer hver dag».
Ødegaard har gitt mye av æren for egen utvikling til faren Hans Erik, som fortalte VG i 2015 at Ødegaard trente «20 timer med ballen i uken eller mer».
Veriheijen hevder at Ødegaard ble «fullstendig overtrent» som barn og at karrièren hans nå går i nedoverbakke. Han også spekulerer om at treningsmengdene har bidratt til at Real Madrid-spilleren ikke har hatt energi til å vokse seg høyere enn 176 centimeter. Ødegaard fortalte imidlertid til VG i mars at han er 178 eller 179 centimeter høy.
NTB SCANPIX
Hans Erik Ødegaard har ikke besvart Aftenpostens henvendelser tirsdag, og spillerens agent Tore Pedersen forteller at Ødegaard-leiren ikke ønsker å kommentere Verheijens utspill.
Jostein Flo er sportssjef i Strømsgodset, der Ødegaard spilte frem til Real Madrid overgangen i januar 2015. Flo ler når han får gjenfortalt Verheijens kritikk.
- Han har ikke peiling på hvordan Martin har trent. Han har trent mye teknikk og ferdigheter, det har ikke noe med overtrening å gjøre, sier Flo til Aftenposten, før han presiserer at han ikke vet hva Verheijen legger i begrepet overtrening.
Utover det sier Strømsgodset-sportssjefen at han «ikke har noen formening» om Verheijens kommentarer.
Aftenpodden Sport: Langer ut mot «astmamedisin-syken» hos langrennsledelsen
- Skriver det for å provosere
Verheijens kritikk kommer i sammenheng med at han skal forelese for norske trenere i Mjøndalen i helgen. Der skal han snakke om sitt treningskonsept «periodisering», som kort fortalt om å trene mindre, men med høyere intensitet.
Det er fjerde året på rad Verheijen er hentet til Norge for å snakke om treningsfilosofien. Peter Loffeld i Mastra Idrettslag, kontaktpersonen for Verheijens forlesningshelg i Norge, sier at Verheijens kurs har blitt utsolgt hvert år og at 62 personer er påmeldt i år.
Kurset er akkreditert av Norges Fotballforbund, hvilket betyr at det kan inngå i den offisielle trenerutdanningen.
Grøtt, Vegard Wivestad
Loffeld reagerer slik på nederlenderens kontroversielle Ødegaard-utspill:
- Han skriver slike ting helt bevisst, for å fremprovosere reaksjoner, sier Loffeld til Aftenposten.
- Han sier det han mener, men det er alltid basert på fakta og testresultater. Han skriver slike ting på Twitter for å bevisstgjøre trenere, slik at man kan unngå skader og at spillerne blir satt under unødvendig stor belastning, fortsetter Loffeld, som selv er utdannet fysioterapeut.
Verheijen skapte tidligere i sommer store overskrifter i England etter at han langet ut mot treningsopplegget i storklubber som Chelsea og Liverpool.
Aftenposten har spurt Verheijen om han ønsker å utdype kritikken mot Ødegaards treningsopplegg, men nederlenderen har ennå ikke svart.

Treningsguru mener "triste feil" ble gjort med Ødegaard som barn


Raymond Verheijen mener at nordmannens karrière allerede går i nedoverbakke.


- Jeg tror nok noen kjenner på interiørskammen, sier Kirsten Falch og inviterer inn i det hun beskriver som et helt vanlig hjem.
Kirsten Falch skrev i en kronikk i Fædrelandsvennen at hennes hjem aldri ville egne seg i en boligreportasje, fordi hun lever blant hauger av sko i gangen og gamle minner fra mange generasjoner.
Men slike hverdagshjem er jo nettopp det som er et hjem.
- Ha-ha, vil dere komme hit? Ja, bare kom! Men ikke før halv fire, for jeg må rekke hjem fra jobb.
Børre Eskedahl
Kirsten Falch (52) bor i en leilighet i en firemannsbolig i Vågsbygd i Kristiansand sammen med de to sønnene sine på 12 og 14 år. Til hverdags beskytter de salongbordet som er arvet av tante Ebba, med voksduk, men ellers er det ikke så mange regler om «kan ikke» og «må ikke».
Får villafølelse uten villa: 220 kvadrat er fordelt på to etasjer – og ingen går oppi hverandre
Og det er lov å spise ketchup i sofaen fra samme tante Ebba, den som hun og onkel Bjørn kjøpte under krigen.
- Sofaen er vond å sitte i, men den har liksom alltid fulgt familien. Jeg hadde tenkt å kjøpe ny i vår, men jeg endte i stedet opp med ei ny harpe, ler tobarnsmoren.
Kan kjenne på interiørskammen
Leiligheten til Kirsten er verken spesielt moderne eller fancy, det er rett og slett bare en helt vanlig leilighet med hverdagsrot og gamle møbler og kjære minner.
Og nettopp derfor blir hun litt provosert når hun ser reportasjer av store, lekre hjem, fordi hun mener det forvrenger virkeligheten litt.
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
- Når en ser alle disse striglede og pene hjemmene, hvor det nesten ikke ser ut som det bor folk, tror jeg mange kan kjenne på interiørskammen. Den følelsen av at jeg ikke har det fint nok, og at jeg nesten ikke tør invitere gjester fordi jeg ikke har sitteplasser til alle. Vet du hva? Det er så trist, derfor vil jeg prøve å bryte ned noen tabuer, fastslår tobarnsmoren og setter seg bestemt ned i sofaen fra tante Ebba.
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
Hun mener det er på tide å gå litt i dybden. Skrape litt i fernissen.
- Det spiller ingen rolle om det er hybelkaniner og støv i krokene, for slik er det jo i livene våre også. Ingen har alt på stell hele tiden, det er ikke bare glasur.
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
Spiller harpe på verandaen
Kirsten sier at hun gjerne skulle hatt en større leilighet og kanskje en ny sofa, det er ikke det.
Men hun synes det er så mange krav og så mye press i samfunnet for øvrig, så hvis folk i tillegg må streve med å betale for et dyrt hjem og holde det moderne og lekkert til en hver tid, synes hun det er noe fundamentalt galt.
- Jeg vil mye heller sette meg på verandaen og spille harpe, smiler 52-åringen, som er utdannet innen musikk, men som jobber i Strømmestiftelsen.
Før var det janteloven som kunne undertrykke folk, nå opplever mange at livsperfeksjonismen undertrykker: Derfor skal du slå deg til ro med å være helt vanlig
Børre Eskedahl
Men hvis, hypotetisk sett, Kirsten heller ville brukt tiden på å skape et minimalistisk og stilrent hjem, måtte hun først ha kvittet seg med en del ting.
Akkurat det sitter langt inne.
- Det kan godt være at jeg lar meg provosere litt ekstra av disse glansede og uoppnåelige hjemmene, fordi jeg selv aldri kunne trives uten å leve med historien min rundt meg.
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
Minnene er viktigst
På badet ligger morgengaven, et børste- og speilsett, som hennes bestemor fikk av bestefaren da de giftet seg. På pianoet står metronomen hun fikk av ei dame på toget mens hun studerte musikk.
Klokka, som Kirsten syntes var kjempeskummel som barn, har hun arvet av sin grandonkel.
- I min familie har vi en tendens til å knytte gjenstander til folk som har betydd noe for oss, og sånt kvitter man seg jo ikke med.
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
Og derfor blir det litt herfra og litt derfra. Gode minner som har stor affeksjonsverdi. På loftet står kassene med LP-plater, og på veggen henger fiolinen hun fikk til konfirmasjonen. Og så er det disse møblene, da.
- Gamle møbler er av mye bedre kvalitet enn nye. Sofaen er 70 år, tenk det, den blir jo aldri utslitt, flirer hun og slår ut med hendene i den lille leiligheten med to soverom.
- Jeg skulle gjerne hatt tre soverom og ei kjellerstue, men når begrensingene er der, er det viktig å se mulighetene, fortsetter 52-åringen som faktisk vurderer å ta litt av stua for å bygge et ekstra soverom. Enn så lenge kommer den vinterisolerte boden i hagen godt med, der har begge guttene ekstra tumleplass.
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
Hekta på trommer
- Jeg spiller trommer i boden i hagen, vil dere høre? Det blir mye heavy metal, så det ryker noen trommestikker og trommeskinn innimellom, men det er knallgøy å spille, smiler Konrad (12).
Børre Eskedahl
Børre Eskedahl
Boden i hagen er god å ha når Konrad trommer i vei, men strengt tatt trenger man verken kjempestort hus eller ny sofa for å utfolde seg kreativt og holde på med det en liker i livet.
- Hvis mitt hverdagshjem kan være med på å få andre til å tenke at de har et hjem som er godt nok, blir jeg glad, sier Kirsten og fortsetter:
- Jeg har sagt at barna må rydde på stuegulvet når de holde på med prosjektene sine, så jeg har en halv meter fri passasje mellom kjøkkenet og verandaen. Men jeg kan ikke hele tiden streve med å holde fasaden perfekt, det har jeg verken ork til eller interesse av. Selv om jeg gjerne skulle hatt mer plass, velger jeg å tenke at slik vi bor er godt nok, avslutter Kirsten Falch.
Børre Eskedahl
Etter besøket hos Kirsten endte det med at hun kjøpte ny sofa. Dermed dro tante Ebbas gamle sofagruppe på en ny reise, denne gang til Portalen hos Kirkens Bymisjon. Med på reisen sendte Kirsten et tosidig A4-ark med sofaen og bordets mangfoldige historie.
Interessert i bolig og interiør? Sjekk disse fine sakene:
Da de kom inn, tenkte hun: Ja! Den må vi ha!
- Utgangspunktet var jo ikke så godt. Vi hadde en skrå, liten og inneklemt tomt.
Gjenskapte 1700-tallshus: - Huset ramlet fra hverandre idet vi begynte å ta i det
Bor smart på 55 kvadrat: Studenten som eier i stedet for å leie
Han planla hytta på post-it-lapper
Teknikken i huset minner om kontrollrommet på skip
I denne boligen bruker de bambus overalt
Interessert i bolig og interiør? Følg oss på Instagram, @boligoghjem

Hun tar et oppgjør med de uoppnåelige hjemmene i boligreportasjene


- Jeg tror nok noen kjenner på interiørskammen, sier Kirsten Falch og inviterer inn i det hun beskriver som et helt vanlig hjem.


For å sikre en lusefri høst oppfordrer Folkehelseinstituttet alle landets skoler og barnehager til å arrangere kampanjer mot hodelus i uke 35.
Lusfri Norge
Hele familien bør undersøkes.
Slik blir du kvitt lus
Vi har bedt Preben Ottesen, direktør ved avdelingen for skadedyr ved Folkehelseinstituttet, gi råd til hvordan bekjempe hodelus på beste måte:
Ved sjekk i tørt hår kan personen du grer med lusekam lene seg med hodet bøyd fremover, over en vask, badekar eller et annet hvitt underlag. Men lusa smetter fort unna kammen i tørt hår.
I vått hår er det tyngre å gre, men lusa vil bli ubevegelig og lettere å få med ut på lusekammen. Tørk av kammen på et stykke hvitt tørkepapir mellom hver kamføring og sjekk om lusene etter noen minutter begynner å bevege seg igjen på papiret.
Steriliser kammer og børster ved koking/frysing for ikke å spre smitte til andre i familien.
Finner du lus, velg legemidler med virkestoffene malation eller ikke-legemiddelet dimetikon. Mot permetrin (Nix-sjampo) er det mye resistente lus.
Kun familiemedlemmer som har påvist levende hodelus skal behandles. Dette er fordi det alltid er en liten fare for bivirkninger ved bruk av medikamentene.
Omgangskrets bør sjekkes for lus jevnlig i de neste to til tre ukene.
Lus smitter ikke fra miljøet. Det er en myte at de smitter fra puter, kosedyr etc. Det er direkte hode-til-hodekontakt som er smittemåten.
Følg bruksanvisningen nøye.
Man blir ikke smittet på grunn av manglende hygiene. Lus trives faktisk best i rent hår!
Temaet allergi og hvilke hensyn som skal og bør tas har vært oppe denne uken. Lest disse sakene?
Finner du levende lus etter behandling, kan følgende ha skjedd:
Behandlingen er ikke utført korrekt. Les bruksanvisning nøye en gang til.
Det kan være ny smitte. Finner du voksne lus på 2-3 mm er dette tegn på gjensmitte.
Lusene er ofte resistente mot permetrin, hør med apoteket og velg et annet virkestoff.
Folkehelseinstituttet
- Lusekam like viktig som tannbørste
- Alle norske hjem må ha en lusekam i skuffen, på lik linje med tannbørster på badet!
Det mener leder i Lusfri Norge, Anne Louise Leikfoss.
Hjemmesiden består, men organisasjon er ikke aktiv for tiden. I årene 2007-2009 hadde den et sterkt påtrykk mot skoler og barnehager, som bidro til at man så en reduksjon i antall hodelustilfeller.
- Vi så godt virkningen når alle i et nærmiljø har fokus på hodelusbekjempelse samtidig, sier hun.
En helt annen sak - men denne er ukens mest leste:
Den viktige andre kuren
Leikfoss ber innstendig at foreldre gjennomfører lusekuren – hele lusekuren.
- Dette er en felle mange foreldre går i. Etter første behandling, og hvor de ikke lenger finner levende lus, tenker de at de ikke vil utsette barnet for mer styr og dropper behandling nummer to, forteller Leikfoss.
Lusfri Norge
Faren for gjensmitte er da stor.
- Problemet er at det kan være nyklekkede egg der, det er ingen preparat som tar kverken på 100 prosent av eggene. Egg som klekkes etter første behandling må man få drept med kur nummer to som tas etter åtte dager, legger hun til.
Astmabarn
En av behandlingene Folkehelseinstituttet anbefaler er silikonbasert, virkestoffet dimetikon. Leder Anne Louise Leikfoss i Lusfri Norge anbefaler silikonbaserte preparater for barn med astma- og allergiproblematikk.
- Silikonbaserte preparater kveler lus fremfor behandlingene som er nervegift. Eksempler på silikonbaserte preparater er Linicin og Hedrin. Det hjelper heller ikke med medikamenter som kalles forebyggende. Jeg har hatt studier der lus likevel velger å legge egg i et hår med det såkalte forebyggende medikamentet påført hele tre ganger, sier hun.
Interessante saker for deg som er opptatt av barnehelse:
Artikkelen er tidligere blitt publisert i mars.
Vi har en egen Facebook-gruppe og Twitter-profil for Familie og oppvekst.


- Det er ikke mange som har sagt at de gjerne skulle gjort det samme.
- Det er kjempedeilig å ha et helt år med dette fremfor seg. Det er absolutt ikke noe jeg angrer på. Jeg har ikke fått kalde føtter ennå i hvert fall, sier 33 år gamle Staffan Sandberg.
For en drøy uke startet svensken på det som blir litt av et eventyr. I ett år skal 33-åringen bo ute i naturen, og i løpet av den tiden skal han forflytte seg fra Lindesnes i sør til Grense Jakobselv i Nord-Øst. Han skal gå Norge på langs, med noen omveier innom hjemlandet.
Fakta: Sandbergs ett år i villmarken: Turen startet søndag 14. august. Etter planen skal 33-åringen bruke ett år på å nå Grense Jakobselv ved Russland-grensen i Nord. Avstanden fra Lindesnes i Sør til Grense Jakobselv er 229 mil i luftlinje. Sandberg skal gå deler av turen i Sverige, og skal etter planen også stoppe og ta enkelte dagsturer. Nettene tilbringes i telt, med unntak av noen planlagte netter på vandrerhjem. Rondane, Jotunheimen og Børgefjell, Sarek (Sverige) og Padjelanta (Sverige) er blant naturområdene Sandberg skal innom. Du kan lese om eventyret hans på bloggen http://staffansandberg.se/
De første regndråpene på turen hadde nettopp kommet da Sandberg snakket med oss. Han hadde kommet seg til Eiken, syv og en halv mil nord for Lindesnes.
Dette skrev vi om Staffan for et år siden: I helgen sover tusenvis ute i naturen. Staffan (32) tok det steget videre.
- Det har vært litt blandet så langt på turen. Jeg hadde regnet med at terrenget her i Sør skulle være lettere, men det er mye skog og kratt. Det er ikke noen stier å følge over lengre strekninger. Jeg har gått langsomt. Én kilometer i timen har vært vanlig. Nå ser jeg frem til å komme opp på fjellet, forteller mannen som har vært bosatt i Norge de siste 13 årene, i Trondheim og i Rendalen.
Staffan Sandberg
Norge på langs har vært en drøm
Svensken har vært interessert i villmarksliv så lenge han kan huske. Det siste året har han forberedt seg til høydepunktet blant annet gjennom en seks ukers tur i Sörmlandsleden sør for Stockholm.
- Denne turen kan ikke akkurat kalles en barnedrøm, men jeg har alltid hatt en fascinasjon hvert fall for lange reiser ut i naturområder. De siste ti årene så har Norge på langs vært en spesiell drøm som jeg har hatt, sier Sandberg.
Det har selvsagt vært mange reaksjoner på 33-åringens prosjekt. For folk flest virker det utenkelig å tilbringe ett år i naturen, kun med noen få netter på vandrerhjem, mens resten er i telt. Planen er ikke å ta pauser på veien mot Grense Jakobselv.
- Reaksjonene har vært varierte. Det er ikke mange som har sagt at de gjerne skulle gjøre det samme. Det er vel egentlig ikke noen som ville gjort det i løpet av et helt år sånn som jeg har planlagt. Men de som kjenner meg godt, vet jeg vil gjøre det. Det er en drøm jeg har hatt i lang tid, sier han.
Staffan Sandberg
33-åringen anslår at Norge på langs i utgangspunktet ville tatt cirka et halvt år. Men å nå fort frem har aldri vært målet.
- For meg er målet å være lenge ute og nyte naturen og ha mye tid til å fotografere og skrive blogginnlegg og lignende. Det er ikke å gå fort som er målet. Det kommer til å bli en del dager der jeg tar dagsturen istedenfor å komme nærmere mål, sier han.
- Hva skal du gjøre på "fritiden"?
- Hehe. Det er gode fotoforhold, så jeg fotograferer. Jeg liker å skrive, så jeg bruker god tid på å skrive. Jeg har podcaster og sånt på telefonen, og e-bøker. Det er deilig å komme vekk fra stress, mas, støy og annet og koble av ute i naturen, sier svensken.
Dette blir høydepunktene
Planen var i utgangspunktet å si opp jobben for å gjennomføre turen. Det unngikk han, og er i permisjon istedenfor. Etter å ha tilbrakt mye tid i norsk natur siden han flyttet til landet, var det aldri aktuelt for Sandberg å legge turen til et annet sted.
- Jeg hadde kunnet dratt til en annen fjellkjede eller et annet naturområde, men jeg liker naturen i Skandinavia. Jeg har ikke sett noen stor grunn til å komme lenger bort. Her i Skandinavia kjenner jeg naturen godt, og har utstyret til det. Hadde jeg reist langt bort måtte jeg skaffet annet utstyr.
- Hva blir den største utfordringen på turen?
Det blir nok i høst, i november og desember før det blir ordentlig kaldt. Da blir det bløtt. Det kommer snø, men ikke nok til ski og pulk. Det blir vanskelig med klær, og korte dager, og det blir mange timer i soveposen om dagen.
- Hva blir høydepunktene?
- Rondane, Jotunheimen og Børgefjell er blant områdene jeg ser mest frem mot. Og så kommer jeg til å ha en avstikker inn i Sverige, når jeg kommer til Sarek og Padjelanta, sier han og sikter til naturområdene nord i Sverige.

Staffan (33) skal bo ett år i villmarken: - Jeg har ikke fått kalde føtter ennå


- Det er ikke mange som har sagt at de gjerne skulle gjort det samme.


ULLEVÅL STADION: Mandag satt representanter for Skiforbundet, ledet av langrennskomitéleder Torbjørn Skogstad, seg ned for å diskutere hvordan praksisen rundt astmamedisiner skal undersøkes.
Like etter klokken 15 offentliggjorde Torbjørn Skogstad hva de hadde kommet frem til.
KURT HAUGLI
Det blir en uavhengig komité som skal granske problematikken. Dermed har mange eksperter fått viljen sin.
Skiforbundet vil imidlertid ikke offentliggjøre hvem som sitter i komitéen ennå. Årsaken til det er at ikke alle de aktuelle kandidatene har takket ja på nåværende tidspunkt.
- Det er en krevende situasjon langrenn står i nå. Vi ser frem til at kommisjonen gjør sitt arbeid nå, sier Skogstad til Aftenposten.
KOMMENTATOR OLA BERNHUS REAGERTE PÅ HÅNDTERINGEN: «Det vanskeligste å godta, er skipresidentens forklaring»
Fire punkter
Allerede fredag fremmet skipresidenten Erik Røste et krav om en full gjennomgang av medisinbruken på landslaget.
- Jeg legger til grunn at ingen friske utøvere får medisiner, og har ingen grunn til å tro at det ikke er slik. Men når det er fremsatt påstander om dette, er det behov for at spørsmålet avklares åpent og tydelig, uttalte Røste i en pressemelding.
Mandag har det altså kommet frem hva komitéen skal gjøre. Komitéen har fått en mandat, en arbeidsinstruks, på fire punkter. Det komitéen konkluderer med kan potensielt bidra til å feie tvilen som preger norsk langrenn til side.
Komitéen har fått ubegrenset med tid på å komme til bunns i saken som har rystet Idretts-Norge i sommer.
Her er de fire punktene i mandatet:
Kartlegge våre rutiner vedrørende oppfølging og medisinering av utøvere.
Undersøke om det foreligger brudd på etiske retningslinjer for helsepersonell.
Vurdere om våre rutiner ligger innenfor idrettsmedisinsk praksis.
Vurdere om våre rutiner har vært fulgt i praksis.
I denne ukens Aftenpodden Sport diskuteres blant annet astma-kontroversen og OL-skuffelsen. Hør podcasten her:

Disse fire punktene kan renvaske skilandslaget


Mads Kaggestad mener en uavhengig gransking etter de siste dagers bråk rundt landslaget er helt nødvendig.
- Man får inntrykk av det er systematiserte programmer rettet mot utøvere. Hvis dette er initiert helt fra ledelsen så snakker vi en ukultur, og da bør man gjennomgå praksisen av det, sier Mads Kaggestad.
TV 2s ekspert på doping mener det er helt nødvendig at Skiforbundet foretar en grasking av medisinbruken på landslaget, slik skipresident Erik Røste fortalte i en pressemelding fredag morgen.
BAKGRUNN: Skipresidenten krever full gransking av medisinbruken på landslaget
- Her har man kommet dårlig ut
- Jeg legger til grunn at ingen friske utøvere får medisiner, og har ingen grunn til å tro at det ikke er slik. Men når det er fremsatt påstander om dette, er det behov for at spørsmålet avklares åpent og tydelig, sier Røste i pressemeldingen.
Røste har bedt langrennskomiteen stå for gjennomgangen av medisinbruken. Verken Røste eller langrennkomiteens leder Torbjørn Skogstad har besvart våre henvendelser fredag.
Mads Kaggestad mener det er for mange eksempler på granskinger i idretten som foregår internt, og mener Skiforbundet bør se eksternt.
- Det er helt nødvendig med en gransking. Her har man kommet dårlig ut, og hvis man ikke gjør noe, virker det ikke veldig troverdig. Dette er en innrømmelse av at dette er noe man burde gjennomgå praksisen av, sier Kaggestad.
Saken fortsetter under elementet
Bukken og havresekken
- På generell basis er det typisk at idretten gransker seg selv og tviholder på den retten. Det kan godt tenkes at det kan gjøres på en skikkelig måte, men det blir aldri skikkelig troverdig. Det vil alltid bli kritisert for å være som bukken som passer havresekken. Jeg synes norsk idrett skal invitere eksterne til å bidra, sier den tidligere proffsyklisten, som mener det bør være noen fra næringslivet som for eksempel et revisjonsselskap.
Kaggestad mener forbundet har kommet dårlig ut av de siste dagers hendelser, og mener svarene fra forbundets uttalelser har vært utydelige. Han sier Antidoping Norge langt ifra har for vane å komme med så krasse uttalelser som de gjorde torsdag, og Kaggestad oppfatter kritikken som veldig tydelig.
- Det viser også at Antidoping Norge fungerer til sin hensikt. De er nøytrale og uavhengige, sier Kaggestad.
Kulturministeren: - Nødvendig med gjennomgang
- Det er viktig å huske at man ikke har brutt noen regler, og vi skal være forsiktig med å bruke ordet doping. Men det handler om den etiske siden ved å bruke astmamedisin på friske utøvere. Med alt som har kommet fram av skandaler de siste årene er dette en bagatell på mange måter, og vi skal ikke overdramatisere det. Men det er en gråsone som vi bør ha en diskusjon rundt, sier TV 2-eksperten.
Kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) gikk fredag ut på Twitter med følgende melding:
- Dette er nødvendig å gjennomgå. Troverdigheten til norsk idrett er avhengig av en uavhengig gjennomgang. Skiforbundet må foreta en gransking med full uavhengighet. Det kan ikke stilles spørsmål ved funnene og konklusjonene.
Antidoping Norge er positive
Antidoping Norge er positive til at Skiforbundet ønsker å gjennomgå medisinbruken blant norske langrennsløpere. De står også klare til å bistå om det blir behov.
– Jeg synes det er et positivt og prisverdig initiativ at de ønsker å se nærmere på dette, sier daglig leder i ADN, Anders Solheim, til NTB.
På spørsmål om Antidoping Norge ønsker å bidra, svarer Solheim:
- Det får vi ta stilling til om vi får spørsmål. Det er først og fremst positivt at de tar et slikt initativ, sier Solheim.
– Detaljene i hvordan dette skal gjennomføres er overlatt til langrennskomiteen. Skulle det, mot formodning, vise seg at det finnes en uheldig praksis, er alle tjent med at dette kommer frem og håndteres på en god måte, sier skipresident Erik Røste til VG.
Aftenpodden Sport: Langer ut mot «astmamedisin-syken» hos langrennsledelsen

Kaggestad om Skiforbundet: - En intern gransking vil aldri bli helt troverdig


Mads Kaggestad mener en uavhengig gransking etter de siste dagers bråk rundt landslaget er helt nødvendig.


- Suksess for navneendringen avhenger av hvor godt de bruker markedsføringskronene.
I fjor sommer ble det kjent at reisearrangøren skal endre navn og denne uken starter arbeidet med å fase ut Star Tour-navnet.
Reisearrangøren har solgt ferieturer til nordmenn under navnet siden 1973. Nå skifter de navn til Tui Nordic sammen med danske Star Tour, svenske Fritidsresor og finske Finnmatkat, den nordiske reisearrangøren Nazar, Wondercruises og flyselskapet TUIfly Nordic.
- Star Tour har en betydelig markedskapital i navnet. Både reklame og kundeopplevelser er knyttet til firmanavnet, men det vet de når de velger å gjøre endringen. Nå skal de ta ned et flagg og heise et annet flagg. Navneendringens suksess avhenger av hvor godt de bruker markedsføringskronene, sier professor og markedsføringsekspert Tor W. Andreassen ved Norges Handelshøyskole.
De neste månedene dreier seg om en overgangsfase og få folk til å venne seg til nytt navn trer i kraft 1. november. Det er en «brand expansion» for Star Tour som åpner opp for flere og større reiseprodukter på sikt, mener Andreassen.
- Norge er et lite land og rundt halvparten er ute og reiser, så det er lite og transparent marked. Så jeg tror de raskt kan få det nye navnet rundt i hodet på folk hvis de bruker nok på reklame. Vi har, på godt og vondt, kort hukommelse, sier han.
Ferie til overs? Nå er Sydenturen aller rimeligst
Lover større tilbud til norske kundene
Star Tour har vært en del av Tui-gruppen i 15 år, og country manager André Braathen i Norge sier det røde smilet, som utgjør Tui-logoen, vil følge dem videre.
Arkivfoto
Tui Group er et av verdens største reisekonsern med rundt 30 millioner reisende årlig fordelt på 31 reiseoperatører.
- Det er en logisk del som et reisekonsern å ha samme navn internasjonalt. For kunden betyr det et mye et større tilbud i form av alle hotell, fly og cruise i konsernet, sier Braathen.
Fakta: TUI Group TUI Group består hovedsakelig av ulike turoperatører i Europa. TUI eier i dag seks flyselskaper med 136 fly, 300 hoteller med 210.000 hotellsenger i 24 land, 12 cruiseskip og flere turistkontorer for innkommende turisme på en rekke av de store turistdestinasjonene. Rundt 30 millioner reisende i året, fordelt på 180 ulike destinasjoner. I regnskapsåret 2014/2015 hadde TUI Group 76.000 ansatte, en omsetning på 20,1 milliarder euro. og et resultat på 1,069 milliarder euro. TUI er notert på London Stock Exchange i FTSE-indeksen og Frankfurt Stock Exchange. Kilde: Star Tour/TUI Nordic
Nysgjerrig på Kroatia? Her får du gode inspirasjon: Kroatia er en av sommerens vinnere - her får du seks innsidetips
Den tradisjonelle charterreisen har vært i endring det siste tiåret og Braathen sier at de ønsker et bredere tilbud. En del av satsingen i det norske markedet vil være å tilby økt fleksibilitet ved å bruke både egne fly og rutefly som SAS og Norwegian og ha weekendturer.
Gruppen eier
- Storbyreiser vil komme i større grad og med tilbud om å benytte Riu-hoteller (Tuis hoteller, red.anm.) verden over, sier Braathen.
- Vi er i større grad enn før våre egne reisebyråer og bestiller det meste på nett – hvordan skal dere konkurrere med det?
- Vi tenker mobil først og har i dag 55 prosent av digitale flater på mobil via appen vår. Det gir unike forsikringsløsninger og trygghet å bestille reise og opphold sammen – da er den reisende omfattet av Pakkereiseloven. Dessuten kan medarbeidere verden rundt hjelpe om det.
Men charterturen er ikke helt død – Braathen sier konsepter som luksus, familie, voksne, trening, velvære og Bamseklubb er de viktigste pilarene for reisearrangøren.
På jakt etter rimelige reisemål? Her er prisnivået 70 prosent lavere enn i Norge
Lyst på reiseinspirasjon?
Vil sende nordmenn til den «ukjente» kanariøya
Er dette de 10 beste øyene i Europa?
Denne lille byen blir norsk hver vinter
Kroatia er et av ferielandene som øker mest i år
Her får du mest sol for pengene


- Suksess for navneendringen avhenger av hvor godt de bruker markedsføringskronene.


Tottenham - Liverpool 1-1:
Det så lenge ut til å gå mot en trepoenger for Liverpool. Så bestemte backen Danny Rose seg for å ta tak, og reddet ett poeng for Tottenham.
Begge lagene er fortsatt helt greit i gang med Premier League etter tredje runde.
James Milner scoret på straffe, og opprettholdt med det en utrolig statistikk: Milner har aldri tapt en fotballkamp når han selv scorer, ifølge NTB. Nå er det en rekke på 41 kamper som står.
Mesterlig Vorm
Liverpool åpnet forrykende og hadde store sjanser mot et Tottenham-lag som til tider slet med å henge med.
Og bare etter et par minutter hadde Philippe Coutinho alle tider sjanse til å sende Liverpool foran etter at han helt upresset kunne ha satt ballen i mål fra kort hold.
Men Michel Vorm, som vikarierer i Spurs-målet i Hugo Lloris' skadefravær, vartet opp med en mesterlig benredning.
Liverpool fortsatte å storme fremover, og Tottenham ble flere ganger reddet av sin sisteskanse. Men målet kom imidlertid ikke før Liverpool fikk straffe noen få minutter før pause.
Reuters
Rose reddet Tottenham
Det så ut til at Firmino tilsynelatende snublet i sine egne ben, men Milner fikk likevel sette straffesparket i mål og sendte Liverpool i ledelsen til pause.
Ti minutter ut i andre omgang satte Saido Mané ballen i nettet, men denne gangen ble scoringen annullert for offside.
Tottenham kom ikke til de nevneverdige sjansene, før backen Danny Rose fikk ballen på bakerste stolpe og dunket den i mål.
Dermed endte oppgjøret 1-1.

Det gikk mot Liverpool-seier. Da tok Spurs-backen ansvar


Danny Rose reddet ett poeng for Tottenham.


Den nye landslagssjefen Sam Allardyce har endelig bestemt seg.
Allardyce, som avløste Roy Hodgson som landslagssjef etter sommerens EM-sluttspill i Frankrike, har den siste tiden vært hemmelighetsfull med tanke på hvem som blir hans kaptein.
Mandag kveld kom bekreftelsen. Wayne Rooney fortsetter med kapteinsbindet han arvet etter Steven Gerrard i 2014.
– Wayne har vært en strålende kaptein for England, og måten han har løst den rollen på, gjorde det enkelt for meg å be ham om å fortsette, sier Sam Allardyce til det engelske fotballforbundets nettsider.
The Suns forside vekket reaksjoner: Avisforside «sjokkerer» Wayne Rooneys kone
– Waynes meritter taler for seg selv. Han er den mest erfarne av alle spillerne i troppen, og han er respektert av sine lagkamerater, tilføyer han.
Skulle Rooney få spille mot Slovakia kommende søndag, legger han David Beckham bak seg på lista over spillere med flest landskamper for England. Begge står i øyeblikket med 115 kamper.
30 år gamle Rooney har da bare Peter Shilton foran seg (125). Det er bare et tidsspørsmål før United-profilen topper også den lista. Fra før er han den mestscorende engelske landslagsspilleren gjennom tidene med 53 mål (©NTB).

Nå har Rooney fått beskjeden hele England er opptatt av


Den nye landslagssjefen Sam Allardyce har endelig bestemt seg.