Antallet ADHD-tilfeller varierer sterkt mellom fylkene her i landet. Ekspertene frykter forskjellene skjuler både over- og underdiagnostisering.
Fylkene som har flest ADHD-diagnoser i sin befolkning, har opptil 3,5 ganger flere slike tilfeller enn fylkene med færrest diagnoser.
En oversikt fra Folkehelseinstituttett (FHI) viser at dette gjelder for alle aldersgrupper: Andelen som er registrert med ADHD-diagnoser varierer veldig fra fylke til fylke, uten at det ser ut til å henge sammen med sosioøkonomiske faktorer eller geografi.
Antall diagnoser varierer for eksempel stort mellom nabofylker som Aust-Agder og Vest-Agder.
- Den mest troverdige forklaringen på variasjonene er at det er forskjeller i praksis ved ulike sykehus og i fagmiljøer. Mange steder er det sterk motstand mot å bruke ADHD-diagnosen, man ser for eksempel heller etter vold, overgrep eller vanskjøtsel som forklaring på atferdsvansker. Andre steder kan det forekomme overdiagnostisering, sier avdelingsdirektør Heidi Aase ved Folkehelseinstituttet til NTB.
Se hva bakvendte bokstaver og kreative «kråketær» kan bety: Har du også lurt på dette fenomenet?
Status
Aase har ledet arbeidet med en statusrapport om ADHD i Norge. Den viser at rundt tre prosent har diagnosen, noe som er relativt lavt i global sammenheng, der det anslås at tre til fem prosent av verdens befolkning har ADHD.
Det er langt flere gutter og menn enn jenter og kvinner som får diagnosen. Blant norske gutter i alderen 12 til 17 år er det for eksempel mellom fem og seks prosent, mens tilsvarende for jentene er at mellom to og tre prosent har diagnosen.
Fakta: ADHD i Norge - I løpet seksårsperioden 2008 til 2013 var 4,3 prosent av guttene og 1,7 prosent av jentene i alderen 6 til 17 år registrert med en ADHD-diagnose - Tilsvarende hadde 3 prosent av mennene og 2,2 prosent av kvinnene i alderen 18 til 27 år en ADHD-diagnose - Det er betydelig flere som får diagnosen i tenårene enn i barneårene - Omkring en blant tre barn og unge (6-17 år) med ADHD er også registrert med andre psykiatriske diagnoser. - En av fire blant barn og unge med ADHD er registrert med språkforstyrrelser og andre utviklingsforstyrrelser. - Blant unge voksne (18-27 år) med ADHD er de fleste psykiske lidelser og alle typer ruslidelser vanligere enn blant unge voksne i befolkningen for øvrig. Kilder: Folkehelseinstituttet, norske Pasientregister og MoBa-undersøkelsen (©NTB)
Fylkesvis spriker det fra 3,7 prosent av guttene i Vest-Agder til 8,1 prosent i Nordland. For jentene er det én prosent med ADHD-diagnose i Vest-Agder og 4,3 prosent i Nordland.
- Det foreligger en veileder for hvordan diagnostikk skal foregå, men det er tydelig at det brukes ulike metoder. Det er også ulike ideologier i fagmiljøene. Vi er i ferd med å gå igjennom en del journaler nå hvor vi skal se på diagnosegrunnlaget i de ulike helseforetakene, sier Aase.
- Skolen er et vennested, ha øynene åpne, sier kunnskapsminister Røe Isaksen: Gode råd til ferske førsteklasseforeldre
Før en diagnose stilles skal man ha sjekket for en rekke andre faktorer som kan forklare konsentrasjonsvansker, hyperaktivitet og impulsivitet:
- Det er svært viktig å ikke for eksempel feiltolke umodenhet som atferdsavvik. ADHD diagnostiseres kun når andre mulige diagnoser eller forklaringer er utelukket.
Småjenter er mer selvstendige enn smågutter Skårer høyere på påkledning, spising og pottetrening, viser studie.
Skoleløsning
Ved Institutt for samfunnsforskning har de sett på sammenhengen mellom det å være yngst i klassen og ADHD-diagnoser:
- Ut fra studier i flere europeiske land kan det se ut som skoler forsøker å løse uroproblemer, som skyldes umodenhet, med å stille individuelle diagnoser. Det er flere barn født i desember, de yngste i en klasse, enn barn født i januar, de eldste, som får ADHD-diagnose. De yngre er gjerne mer urolige enn de eldre, det er naturlig. Det er grunn til bekymring hvis det å være yngst kan føre til en ADHD-diagnose og kanskje medisinering, sier forsker Marte Strøm.
Her får du forklaringen: Dette er ADHD, og dette er mytene
Internasjonale studier viser også at sannsynligheten for at de yngste i klassen får en ADHD-diagnose for eksempel øker med flere elever i en klasse.
- Dette peker også mot at skolen har en rolle når flere får diagnosen. Vi vet ikke om dette gjelder for Norge, men når diagnostiseringen varierer så mye bør vi lete etter årsaker. Kanskje vi burde lete i det norske skoleverket, sier Strøm. (©NTB)

Store ulikheter i ADHD-diagnoser fra fylke til fylke


Antallet ADHD-tilfeller varierer sterkt mellom fylkene her i landet. Ekspertene frykter forskjellene skjuler både over- og underdiagnostisering.


Mellom klokken 8 og 9 i morges skjedde det. Bergen satte ny nedbørsrekord for august.
- Akkurat nå er nedbørsrekorden for august på 357,9 mm, sier klimaforsker Jostein Mamen ved DNMI like etter klokken 11.30.
Tredje rekord i boks
Den forrige rekorden var på 351,7 millimeter og ble satt i 1989.
- Det forventes noen millimeter utover dagen. Strek for augustnedbøren blir først satt onsdag morgen klokken 8, så rekorden blir godt over den gamle, sier Mamen.
Dermed er den tredje nedbørsrekorden i boks.
- Lys i tunnelen
Bergen har allerede hanket inn juli-rekorden for nedbør. Den var på 263,7 mm. Bergen satte også nedbørsrekord for døgnet mellom 8. og 9. august. Da kom det ned 76,2 mm.
- Vi er jo inne i en god stim når det gjelder rekorder, så det hadde vært kjekt med en ny nedbørsrekord. Jeg selv tror det er 50-50 sjans for rekord, sa meteorolog Geir Ottar Fagerlid i går.
Mamen ved DNMI sier at han ikke har flere nedbørsrekorder i ermet.
- Men som gammel værmelder kan jeg vel glede bergenserne med at det er et lite lys i tunnelen. Mandag blir det sol og fint. Søndag ser også bra ut på oversikten vår. Begynnelsen på september ser mild og fin ut. Riset bak speilet er at mildvær ofte er forbundet med nedbør, sier han.


Mellom klokken 8 og 9 i morges skjedde det. Bergen satte ny nedbørsrekord for august.


Den polske skistjernen ble latterliggjort for astma-kritikk. Nå slår hun tilbake.
Avsløringene rundt skilandslagets bruk av astmamedisiner har slått ned som en bombe i Idretts-Norge denne sommeren.
Én som kanskje ikke er så overrasket, er Justyna Kowalczyk (33), mangeårig konkurrent av de norske langrennsjentene.
Kowalczyk har i mange år vært kritisk til norske langrensløperes bruk av astmamedisiner, og tidligere denne uken skrev Aftenpostens sportskommentator Ola Bernhus at det er «på tide å innrømme at Kowalczyk hadde rett».
Det har imidlertid vært stille fra Kowalczyk siden TV 2 publiserte nyheten om at en representant for Norges Skiforbund skal ha tilbudt friske løpere å bruke astmamedisin.
Nå kommenterer imidlertid Kowalczyk utviklingen før første gang, gjennom et innlegg på Facebook, der hun krever å få vite hvilke norske løpere som bruker astmamedisin.
- Det er på høy tid at vi slutter å gjemme oss bak taushetsplikten til legene, og publiserer hvem som mottar hvilke former for medisiner og for hvilke sykdommer. I tillegg drømmer jeg om at hemmeligholdet blir fjernet og at vi endelig får informasjon om hvordan de (nordmennene) diagnostiserer denne astmaen, skriver Kowalczyk.
HAR DU FÅTT MED DEG THOR HUSHOVDS REAKSJON PÅ ASTMABRÅKET?: - Friske folk trenger vel ikke medisin?
Slik svarer skiforbundet
Innlegget er publisert sammen med en artikkel fra nettstedet sport.pl, som omhandler astmabråket i Norge.
Aftenposten har lørdag ettermiddag spurt Skiforbundet om de er villige til å gi etter for Kowalczyks krav. Slik svarer kommunikasjonsdirektør Espen Graff:
- Vi har stor forståelse for at Kowalczyk har fokus på dette etter medieoppslagene de siste dagene. Det er godt kjent hos de som følger norsk langrenn hvilke utøvere som har astma og de fleste har snakket åpent om dette i media, sier Graff.
Han minner også om skiforbundet varslet en full gjennomgang av praksisen rundt astmamedisiner fredag.
- Personvernet til utøverne må vi ta hensyn til, men NSF har som kjent også tatt initiativ til en gjennomgang av medisinering i langrenn og vil ha full åpenhet om det man finner ut i forbindelse med dette, fortsetter Graff.
I denne ukens utgave av Aftenpodden Sport ble astma-debatten diskutert. Hør podcasten her:
Stemplet Kowalczyk-utspill som «latterlig»
Den polske langrennsstjernen, som har vunnet Tour de Ski hele fire ganger, har mange ganger tidligere stilt spørsmålstegn ved hvorfor så mange norske løpere er diagnostisert med astma. Hun kalte det «galskap» i kjølvannet av at Martin Johnsrud Sundbys ble dømt for brudd på dopingreglementet tidligere i sommer.
Kowalczyk påpekte også at «alle hadde blitt forbannet på henne» etter at hun kritiserte Marit Bjørgen for astmamedisin-bruken. Blant andre slaktet den finske dopingjegeren Katja Mjøsund Kowalczyk for anklagene.
NTB SCANPIX
HAR DU LEST BERNHUS-KOMMENTAREN SOM FIKK MYE OPPMERKSOMHET? : «På tide å innrømme at Kowalczyk hadde rett».
Også fra norsk hold har Kowalczyk blitt kritisert. Allerede i Vancouver-OL i 2010 kom daværende landslagssjef Egil Kristiansen med en knusende dom over polakkens anklager.
- Jeg synes dette er bare så latterlig og dumt at jeg ikke har brydd meg om å kommentere det, sa Kristiansen til Aftenposten.
Skiforbundet har avkreftet
Skiforbundet har hele denne uken vært klare på at det norske landslaget ikke misbruker astmamedisiner for å oppnå en konkurransefordel, stikk i strid med Kowalczyks inntrykk.
Torsdag kommenterte sportssjef Vidar Løfshus påstandene om at friske landslagsløpere hadde fått tilbud om å bruke astmamedisin.
- Det stemmer ikke. Vi tilbyr aldri medisin til utøvere uten at de er utredet av medisinsk personell, sa Løfshus.
- Jeg stoler på at mine leger gjør utredningene ordentlig, og at de skriver ut medisin kun når det er nødvendig, sa sportssjefen videre.
Justyna Kowalczyk har varslet at hun satser mot OL i Pyeongchang i 2018. Dermed kan hun også bli en konkurrent for det norske laget denne sesongen.

Kowalczyk har fått nok - fremmer tøft krav til Ski-Norge


Den polske skistjernen ble latterliggjort for astma-kritikk. Nå slår hun tilbake.


København er tett og trafikkert, men byen har flere gode, grønne lunger. Vi gir deg guiden til de beste pustehullene.
Når du besøker København gjelder det å få med seg noe mer enn shopping på Strøget.
Slitne føtter kan gå på mykt underlag i byens grønne lunger, og begynn gjerne med lang lunsj i Kongens Have midt i Kongens by.
1. Kongens Have
Kronprinsessegade/Gothersgade/Sølvgade
Kongens Have står i en særstilling blant byens grønne uterom. Den gamle slottshagen omkranser Rosenborg slott fra 1600-tallet. Det var i sin tid kong Kristian den fjerde sommerresidens. Slottshagen domineres sommerstid av roser, buksbom og lavendel.
Hageanlegget ble påbegynt tidlig på 1600-tallet og en plantegning fra 1649 viser at hagen er oppdelt i kvadrater – som et sjakkmønster. Dette stisystemet lever fortsatt. På 1700-tallet ble slottshageanlegget åpnet opp for allmennheten og er i dag københavnernes mest populære park.
Det er grønne lindealleer og rosehager i renessansestil om hverandre, og relativt nytt er drivhuset som er omkranset av kasser med urter og grønnsaker.
Heidi Borud
Heidi Borud
RestaurantenOrangeriet er et attraktivt spisested og har både utendørs og innendørs servering.
Nytt av året er konseptet Herkules Pavillion med kafé og ulike eventer, som drives av makkerparet Dorrit Elmquist og Merete Ive.
Cecilie Helmersen
Interiørdesigneren Dorrit Elmquist er kjent også for norske lesere med livsstilsbøker om nordiske interiører, sommerhus og danske badehoteller.
Hun har hatt flere innredningsoppdrag for den danske Slotts- og kulturstyrelsen og vant i fjor anbudskonkurransen om å drive Slottspavilliongen.
Det er også mulig å reise på topptur til våre danske naboer: Er Himmelbjerget Danmarks høyeste topp?
Heidi Borud
Heidi Borud
Opplevelsesrom i det grønne
Elmquist sier at kulturmyndighetene ville at dette bygget skulle åpnes opp for både innbyggere og besøkende.
– Tanken er å aktivere stedet for publikum, men i en moderne form. Ambisjonen er å skape flere små opplevelsesrom i denne gamle romantiske slottshagen. Neste år blir det en utescene med opera, musikk og teater i det grønne. Det gjelder å iscenesette og skape en ramme rundt god mat og vin i det som er Københavns mest sentrale grønne parkområde, sier Elmquist, som også planlegger morgen-yoga i parken.
Heidi Borud
Heidi Borud
Hun retter seg både mot turister, beboere og det nordiske næringslivet.
– Dette er et perfekt sted for uformelle møter og middager og vi har Københavns beste utsikt, sier hun og peker mot slottet og hagen.
– Dette er også københavnernes egen bakhage. Det er mange kunstnere, politikere og scenefolk som bor i område. Det er her de treffes, nettverker og deler tanker. Kongens Have er en viktig institusjon og har en sterk posisjon i københavnernes liv.
– Det er unikt med små grønne oaser midt i byen. Dette er et sted man kan forsvinne litt. Her kan man godt sitte alene og bare se på livet, sier Elmquist.
Til Danmark snart? Fem «hemmelige» tips til danmarksferien
Heidi Borud
2. Kastellet
Langelinie
Det gamle festningeområdet Kastellet ligger på grensen mot Østerbro, ikke langt fra Østerport stasjon og er et av de best bevarte festingeanleggene i Nord-Europa.
Den militære historien er rammen rundt det som i dag er et stort rekreasjonsområde rett ved vannet.
Kastellet er formet som en femtakket stjerne, og både bygningene og hele området fredet, og har de siste årene gjennomgått en omfattende renovering. Kastellet ligger tett på en av Københavns største turistattraksjoner, nemlig skulpturen Den lille havfrue fra 1913, laget etter inspirasjon fra H.C. Andersens eventyr og alltid omgitt av fotograferende turister.
Delikatessebutikken Løgismose og restauranten Tollboden med servering ute og inne er også populære utfluktsmål ved Kastellet.
Johnny Lye
3. Frederiksbergs Have
Roskildevej/ Søndre Fasanvej/Frederiksberg Runddel
Romantisk engelskinspirert hageanlegg som omkranser gamle Frederiksbergs Slot som ble gjort om til militærakademi i 1869. Slottet er bygget i italiensk stil i en okergul fasade og brukes i dag til Hærens Offiserskole.
Parken har ellers flere kanaler og lysthus, og man kan leie små båter til kanalturer. København Zoo grenser også til Frederiksbergs Have og er i seg selv et grønt pustehull.
Ja vi elsker Danmark: Denne byen er en av Danmarks mest sjarmerende
Heidi Borud
Heidi Borud
4. Botanisk Have med Palmehuset
Gothersgade/Sølvgade
Du ser de store drivhusene fra Gothersgade som er en av hovedpulsårene gjennom det indre København. Bak de grønne hekkene i Botanisk Have skjuler det seg mer enn 20.000 plantearter, blant annet en stor kaktussamling, mange sukkulenter, en særegen orkidésamling og en egen frøbank.
Palmehuset fra 1874 er et nesten 100 meter langt drivhus med 400 m² glass og ble oppført på oppdrag fra ølbrygger Carl Jacobsen som står bak mange av Københavns praktbygg – blant annet Ny Carlsberg Glyptotek.
Du kan faktisk bo i en av hagene i Danmark: Hotell i en av verdens vakreste hager
Heidi Borud
5. Ørstedsparken
Nørre Farimags gade 6
Rolig, grønn park med turstier like ved Nørreport stasjon.
Landskapsarkitekter og hagedesignere har utfoldet seg i parken siden 1879. Parken huser eksotiske blomster, planter og har en rekke skulpturer – blant annet over den danske fysikeren og vitenskapsmannen Hans Chr. Ørsted som har gitt parken sitt navn.
Turveier går langs innsjøen som ble gravd ut i de gamle voldsgravene og den brukes også som lekepark av barn som bor i området.
Parken er ikke bare idyllisk og deler av området er tilholdssted for byens løse fugler.
6. Østre Anlæg
Stockholmsgade/Sølvgade
Parkområdet ligger rett ved Statens museum for kunst og museet Den Hirschsprungske Samling. Dette er nok et parkanlegg som er anlagt på en av de gamle voldsgravene og med inspirasjon fra engelske hageanlegg.
Stammer fra 1870-tallet, men har måttet avgi en del av arealet blant annet i forbindelse med utvidelsen av det danske nasjonalmuseet. Anlegget ligger like bak Kongens Have og mellom to av byens sentrale museer.
Et rekreasjonsanlegg for alle, men kanskje først og fremst brukt som joggeløyper og turstier for byens beboere.
Igor Dymov
7. Ny Carlsberg Glyptotek
Dantes plass
På tampen nevner vi en grønn og skjønn oase innendørs. Glytotektet er museum for både skulpturer og billedkunst – skjenket byen av ølbrygger Carl Jacobsen – mannen bak – Carlsberg bryggeri.
Bygget er ikke bare berømt for kunsten, med for vinterhagen med de eksotiske planter og den hyggelig kafeen.
Heidi Borud
Man kan godt besøke bare vinterhagen og kafeen uten å løse billett til utstillingene. Dette er virkelig en det perfekte pustehull med de utroligste eksotiske planter, store palmer og små vannliljebasseng.
Det er et av byens vakreste museer med både egyptiske, greske, romerske skulpturer og med dansk og europeisk (særlig fransk) billedkunst.
Sommerens store attraksjon er utstillingen med den franske mester Paul Gauguin. Anbefales. Glyptoteket ligger for øvrig rett over veien for Tivoli.
Lyst på en litt annerledes utfordring? Verdens ti minst besøkte land
Skal du til Danmark snart? Bli inspirert av disse sakene:
Hotell i en av verdens vakreste hager
Danmarksferie i år? Her får du tips for viderekomne.
Denne danske øya er perfekt for sykkelferie
Er Himmelbjerget Danmarks høyeste topp?
Disse ti byene har verdens beste restauranter
Her spiser du god gatemat i København
Følg oss på Twitter @reisecamilla og på Instagram @reiseredaksjonen


København er tett og trafikkert, men byen har flere gode, grønne lunger. Vi gir deg guiden til de beste pustehullene.


Nå hylles Marouane Fellaini.
HULL-MANCHESTER UNITED 0-1
Innbytter Marcus Rashford sørget for Manchester United-seier med sin scoring på overtid mot Hull lørdag kveld. Slikt blir det heftige jubelscener av.
Rashford løp bort til de tilreisende United-supporterne, som presset mot reklameskiltene for å få feire med sine helter. Flere supportere veltet også utover gresset.
MER OM KAMPEN HER: - Minner om Ferguson, sier Brede Hangeland.
Etterpå fikk Marcus Rashford gult kort for å ha feiret med supporterne, og dermed gjort situasjonen mer utrygg. 18-åringen stusset over den avgjørelsen.
- Det var fansen som kom ut på banen for å feire og det er en del av fotballen, sa Rashford i et intervju vist på TV 2.
REUTERS
Midtbanespiller Marouane Fellaini var imidlertid oppmerksom - heldigvis for én lidenskapelig United-fan.
Pressebilder fra kampen viser nemlig at Fellaini plutselig stoppet opp midt i feiringen. Han pekte mot en kvinne som hadde blitt klemt under en klynge av feirende United-supportere. Den belgiske landslagsspilleren hjalp kvinnen, som ennå ikke har stått frem med navn, ut av vanskelighetene.
Det er ikke kjent om kvinnen ble skadet som følge av tumultene. Hun smilte i hvert fall bredt da Fellaini kom til unnsetning.
«Dette er klasse»
Pressebilder av den glisende kvinnen, som var iført en rosa hettegenser, går nå sin seiersgang i sosiale medier. Og Fellaini får mye skryt for omtanken han viste.
«Dette er klasse», «bra gjort» og «for en fin fyr» er tre av kommentarene fra Twitter-brukere. Étt av bildene, publisert av The Mirror-researcher Charlotte Hodges, hadde allerede blitt retweetet over 300 ganger en halvtime etter publisering.
Fellaini har tidvis fått mye kjeft for sine prestasjoner i Manchester United-drakten, etter at han meldte overgang til klubben sommeren 2013 for en gigantsum.
Fellaini har imidlertid startet denne sesongen bra, og gesten med supporteren vil neppe være negativt for belgierens status blant Manchester United-fansen.
Kvelden var imidlertid ikke bare lykkelig for Fellaini. På pressekonferansen etter kampen fortalte nemlig Mourinho at Fellaini hadde pådratt seg en ryggskade, og at det så «dårlig ut» med tanke på skadeomfanget.

Midt i feiringen fikk United-stjernen øye på noe: - For en fin fyr


Det er deler av konklusjonen etter at Skattedirektoratet har vurdert en forespørsel fra en privatperson som planla å kjøpe to leiligheter for å leie dem ut via Airbnb, skriver Dagens Næringsliv.
Andre kriterier som må være oppfylt for at utleien skulle regnes som virksomhet, var blant annet at utleien er «egnet til å gi overskudd» og at det drives for eiers regning og risiko.
Nysgjerrig på hvordan du leier? Slik fungerer Airbnb: Fem råd før du bestiller
Populært
Å leie ut via Airbnb eller lignende nettjenester er blitt populært, men mange i reiselivsnæringen har vært lite begeistret for konkurransen fra private som tilsynelatende har vært underlagt andre skatteregler enn dem som driver profesjonelt.
Og vi har testet Airbnb: Slik gikk det
Direktør Kristin Krohn Devold i NHO Reiseliv er glad for den siste avklaringen.
- Det er viktig at utleieaktivitet som allerede er skattepliktig i dag, beskattes. Bare utleie i svært korte perioder, under minimumsbeløpet eller i en liten del av en leilighet du bor i selv, er skattefritt, sier hun.
- At Skattedirektoratet vil håndheve skattereglene slik at kommersiell utleie beskattes, er viktig for å få rettferdighet mellom aktører i bransjen. (©NTB)
Les mer om reise og forbrukerrettigheter:

Nå blir det skatt og moms på Airbnb-utleie


Privatpersoner som driver korttidsutleie av rom og leiligheter må belage seg på å betale både moms og skatt dersom virksomheten har «et visst omfang» og «en viss varighet».


Vil ha håndball-VM kun med kvinnelige trenere, delegater, dommere og utøvere.
– Kvinne-VM kun med kvinnelige trenere, delegater, dommere og utøvere er misforstått kvinnekamp.
Det mener tidligere landslagsspiller Else-Marthe Sørlie Lybekk. Hun rister på hodet over forslaget fra den internasjonale håndballpresidenten.
Hassan Moustafa, som er øverste sjef i Det internasjonale håndballforbundet (IHF), har latt seg intervjue av tyske Stuttgart Zeitung. Nå slår han et slag for kvinnene, og mener det er nytenkende.
Han ønsker seg et VM med kvinner i alle roller, fra benken til banen, og til sekretariatet.
Han mener at det vil gi likestillingen i håndballen et løft. IHF har VM for kvinner hvert andre år, og det samme på herresiden.
– Dette er til å bli småskremt av. Det er et sidespor og har ikke noe med likestilling å gjøre i det hele tatt. Likestilling ville det vært hvis det var kvinnelige trenere i et herremesterskap. Vi driver med toppidrett, og det er ikke kjønn det kommer an på, sier Sørlie Lybekk.
Les kommentaren etter håndballjentenes tap mot Russland i Rio-OL: «Det får da være måte på grining»
Erlend Aas / NTB scanpix
Vil være banebrytende
Moustafas grunn for å gjøre dette er at ingen andre lagidretter har noe tilsvarende. IHF ville dermed gå i bresjen på dette området, forteller han i et intervju med den tyske avisen.
Sørlie Lybekk, som spilte proffhåndball i Tyskland i flere år, fanget opp saken via handball-world.com
– I tillegg ønsker han å kutte ut klister i håndball. Det viser jo helt mangel for forståelse. Skal spillere slutte å svette på fingrene? under hun.
På spørsmål om Moustafa mener at det kun skal være kvinnelige ledere fra Det internasjonale forbundet som skal være delegater i VM, svarer Moustafa nei.
– Grunnen er åpenbar. Det finnes ikke kvinner i styret, opplyser Sørlie Lybekk.
Som tidligere visepresident i Norges Håndballforbund, fikk hun på en kongress oppleve fraværet av kvinner. Hun ble dessuten spurt om hun var kona til en av delegatene.
Vidar Ruud / NTB scanpix
Vil ikke ha egen lekegrind
Vicky Helms, som er håndballtrener og spaltist i nettstedet handball-world.com, latterliggjør forslaget.
– Vi trenger ikke inngjerdede lekeplasser for kvinner. Vi ønsker heller ikke å få kastet noe godteri etter oss som har en vakker innpakning, men som til syvende og sist betyr et tilbakeskritt, skriver hun.
Helms lurer dessuten på hva man skal gjøre med alle mennene, et klart flertall, som er landslagstrenere i dag.
Spaltisten legger til at hun ikke tror på kvoter, at kvinner skal reguleres inn i håndballen. Hun vil at de beste skal ha jobbene, uavhengig av X- og Y-kromosomer.
President Kåre Geir Lio i Norges Håndballforbund sier at han ikke har hørt om dette forslaget.
– Jeg ser ikke for meg at det skal bli slik. Jeg tror det er viktigst at de to kjønn kan jobbe sammen. Det blir det mest energi ut av, sier Lio.
– Når det gjelder klister, vet jeg at det forskes på å utvikle en ball som reduserer klisterbruken. Det har vi lett etter i mange år.

Håndballsjefens kontroversielle kjønnsforslag latterliggjøres


Vil ha håndball-VM kun med kvinnelige trenere, delegater, dommere og utøvere.


Studie- og skolestart er en glimrende unnskyldning og anledning til å anskaffe seg en ny og bedre bærbar datamaskin.
Med hundretalls modeller på markedet å velge blant, kan det være litt av en utfordring å finne sin nye følgesvenn. Og hva bør man egentlig vektlegge når man skal kjøpe seg en student-PC?
Vi gir deg de viktigste kjøpsrådene og et utvalg anbefalte modeller, både PC-er vi har testet selv og spennende kandidater plukket ut basert på pris og spesifikasjoner.
MOBILTEST:Toppmodell til halv pris
Se våre tre testfavoritter nederst i saken!
Dette bør du tenke på før du handler
Ikke seg deg blind på de tekniske spesifikasjonene, men fokuser på hvordan maskinen er i bruk. Du bør prioritere opplevelser som tastatur og pekeplate, samt skjermoppløsning, batteritid og vekt.
For å få en maskin med et godt tastatur, en presis pekeplate og en klar skjerm må du litt opp i pris. Nettopp derfor starter våre anbefalinger på 7000 kroner.
1. Operativsystem
Mange har allerede en oppfatning av om de liker Windows eller MacOS best, men for deg som ikke har noen spesiell preferanse er det heldigvis slik at begge disse operativsystemene er både lette å jobbe i og kapable til det meste du vil bruke din utvalgte maskin til.
Unntaket her er for de mer tekniske studiene, som ingeniørfag eller datafag, hvor Windows kan være å foretrekke på grunn av bedre kompatibilitet med programvaren som benyttes. Kreative studier kan på samme måte bruke programvare som kun finnes for MacOS, men oftest finnes fullgode alternativer også for Windows-brukere. Sjekk ev. med studiestedet.
NB! Chrome OS kan også være et alternativ, men dette tar vi ikke opp i denne omgang ettersom vi ikke har testet noen Chrome Books det siste året.
2. Prioriter tastatur og pekeplate
Skriving og faren for skrivekrampe hører studiene til. Tastaturet er derfor en svært viktig del av maskinen du skal kjøpe. Her er forskjellen mellom de bærbare maskinene enorm, og ingen spesifikasjonsark i hele verden kan fortelle deg hvordan et tastatur føles. Vi gir da heller ikke gode karakterer eller anbefalinger til maskiner med dårlige tastatur.
3. Velg en lett maskin med godt batteri
Vekten bør ikke overstige særlig mer enn et par kilo, og om skjermen blir større enn 15 tommer vil den bli en utfordring å få med seg rundt.
Enten du planlegger å henge på skolen fra åtte om morgenen til åtte om kvelden, eller bare noen timer om dagen, er det greit å ha en datamaskin som ikke skriker etter strøm allerede etter tre-fire timer.
Det har en verdi å kunne legge igjen laderen hjemme uten at det ødelegger dagen. Maskinene vi anbefaler skal alle holde minst seks timer, men ofte mye lenger.
TEST:Galaxy Note 7 er sannsynligvis markedets beste mobiltelefon
4. Se etter høy skjermoppløsning
For å være effektiv når du studerer er det viktig å kunne ha flere vinduer oppe på skjermen samtidig, eller i det minste vise så mye informasjon som mulig på skjermen uten å behøve å skrolle. Det er alltid bra å ha overblikk.
Derfor anbefaler vi maskiner med minimum Full-HD-oppløsning, som altså er 1920 x 1080 piksler. Høyoppløste skjermer er dessuten bedre for øynene å lese tekst på, ettersom denne oppleves som jevnere.
Vi ville også gått for en maskin med en skjerm av litt størrelse, for eksempel 12 til 15 tommer. Det kan fort bli slitsomt å fokusere på skjermen mange timer om dagen, og om du må myse ned på den for å se hva som står der gjør ikke det saken bedre.
5. Velg riktig prosessor
En Intel Atom- eller Celeron-prosessor blir fort pinglete, mens en Core i7-prosessor i de fleste tilfeller er penger ut vinduet med mindre du holder på med videoredigering eller 3D-modellering.
Du vil få god nok fart om du går for en maskin med en Intel-prosessor fra familien Core M, Pentium, Core i3 eller Core i5, her listet i rekkefølge fra svakest ytelse til best ytelse.
6. Gå for SSD-lagring
Velg heller en rask SSD (Solid State Drive) enn en treg mekanisk harddisk selv om sistnevnte byr på større lagringskapasitet.
En SSD øker ytelsen og opplevelsen av en bærbar kraftig, og er dessuten langt mindre skadeutsatt. I disse strømme- og skylagringstider vil en SSD på 128 gigabyte holde for de aller fleste.
7. Ikke overdriv minnet
Hvor mange nettsider du har oppe om gangen, og om du har flere programmer oppe samtidig, har alle betydning for hvor mye minne du bør ha. Vi anbefaler mellom 4 og 8 gigabyte minne.
Mer enn dette har du ikke bruk for med mindre du går et kreativt studie som involverer billedbehandling, filmproduksjon, 3D-modellering eller lignende.
Vårt førstevalg
ASUS ZENBOOK UX305CA-FC043T
Pris Ca. 8500 kroner
Spesifikasjoner: 13 tommer, 1920 x 1080, 1,2kg, Intel Core m3, 8 GB minne, 256 GB lagring
ASUS
Den første maskinen vi ønsker å trekke frem er Asus' strålende ZenBook UX 305CA. Dette er maskinen Tek.nos bærbartester selv ville valgt om han var student igjen.
Ytelsesmålingene våre viser at modellen med Core m3-prosessor ikke er den raskeste i klassen. Den er likevel mer enn kjapp nok for all normal studiebruk og mot å veksle inn litt ytelse du neppe trenger får du flere mer fristende godbiter. Blant annet er byggkvaliteten her helt i toppsjiktet.
UX 305CA har et helstøpt aluminiumskall med lekre detaljer i lokket som dessuten gjør maskinen dønn solid. Videre er maskinen «fjærlett», tynn som ei flis, helt vifteløs og har en målt batteridriftstid på åtte timer.'
Tastaturet er behagelig med god vandring for tastene, er stille, og den store glasspekeplaten er også god. Skjermen er skarp, har flotte farger og er lyssterk nok for de fleste tilfeller.
Les testen av ZenBook UX 305CA her (Raskere konfigurasjon)
Vårt gode og raske andrevalg
ACER ASPIRE S 13 (S5-371-35NB)
Spesifikasjoner: 13 tommer, 1920 x 1080, 1,33kg, Intel Core i3, 4GB minne, 256 GB lagring
Pris: Ca. 7000 kroner
Acer
Acer er kanskje ikke forbundet med all verdens kvalitet, men selskapet er blitt bedre de siste par årene. Med sin Aspire S13 mener vi du får er fin pakke som passer som smurt for studentlivet.
Aspire 13 har en rask i3-prosessor, er svært lett og tynn, har et batteri som kan holde ut en typisk dag på campus uten påfyll og skilter med ypperlig brukervennlighet.
Tastaturet er veldig godt å bruke, og nær lydløst slik at du ikke forstyrrer andre når du tar notater. Videre er den store pekeplaten av glass svært presis. Skjermen har innbydende farger og er matt og lyssterk. Den anodiserte svarte aluminiumbasen rundt tastaturet er en fin detalj som hever inntrykket et par hakk.
Vi har testet en sprekere versjon av denne maskinen og målt batteritiden dens til i overkant av åtte timer. Dette er nok på nivå med hva du kan vente deg av modellen vi anbefaler her også.
Om du har flere kronasjer å bruke, og av en eller annen grunn ønsker deg en raskere prosessor og spesielt mer minne, kan vi også anbefale denne konfigurasjonen til omtrent 9000 kroner.
For studenter som ikke bare studerer
HP Pavilion x360 13.3" (2016)
Spesifikasjoner: 13 tommer, 1920 x 1080, 1,6kg, Intel Core i5, 8 GB minne, 128 GB lagring
Pris: Ca. 7000 kroner
HP
HP Pavilion x360 skiller seg ut ved at berøringsskjermen dens kan vris 360 grader for å brukes som et nettbrett. Her får du altså en høyst kapabel studentmaskin med gode spesifikasjoner som du kan skifte modus med når du kommer hjem på studenthybelen etter en lang dag.
Selvsagt er et dedikert nettbrett lettere og mer håndterlig, men det å surfe på nettet er ganske trivelig også med skjermen vridd helt rundt og maskinen holdt som en bok. Eventuelt kan maskinen settes opp i telt-modus, eller filmmodus, hvor tastaturet ligger vendt ned mot bordet.
Når det ikke er hygge og kos som står på agendaen er tastene slik vi vil ha dem. De har altså både god respons og er nesten lydløse. Dessverre får du ikke bakbelyste taster her, og vi vil også påpeke at pekeplaten ikke er av de beste vi har vært borti.
Denne sliter med noe treg respons og gir en dårligere følelse enn maskinene med glasspekeplate. Om du ikke tror du har bruk for den dreibare skjermen plukker du derfor en av de andre alternativene.
Vi målte batteridriftstiden til 6,5 timer ved videoavspilling, så vi anslår at den holder omtrent syv til åtte timer til mindre krevende oppgaver som notering og lignende.
HPs Pavilion x360 er på vei ut i butikkene i disse dager. HP har fortalt oss at prisene vil starte på 7000 kroner for den anbefalte basismodellen, som også er den vi akkurat har mottatt til oss for en grundigere test.
Nettbrett +
MICROSOFT SURFACE PRO 4 (SU3-00005)
Spesifikasjoner: 12 tommer, 2736 x 1824, 1,1kg, Intel Core m3, 4 GB minne, 128 GB lagring
Pris: Ca. 8000 kroner
Microsoft
Surface Pro 4 er egentlig et nettbrett som kjører Windows 10. Når du kjøper til et tastatur, som er inkludert i prisen vi oppgir, blir imidlertid nettbrettet til en fullblods bærbar.
Tastaturet festes til nettbrettet ved hjelp av magneter, og selv om det ikke er noe vi ville anbefale for dere som skriver flere sider med notater hver dag er tastaturet overraskende greit å bruke. Pekeplaten er mindre enn på de andre bærbare vi anbefaler, men til gjengjeld er den både responsiv og presis. Videre følger det med en svært presis berøringspenn som kan brukes for å kontrollere maskinen.
Surface Pro 4 er dyr og vil være en total miss om du ikke kommer til å utnytte fleksibiliteten den tilbyr, så tenk gjennom hvordan du planlegger å studere.
Om du først bestemmer deg for Surface Pro 4 kan du imidlertid glede deg over en av markedets beste skjermer hva angår lysstyrke og fargegjengivelse. Batteridriftstiden på målte syv timer er absolutt godkjent, og få maskiner er like fleksible og lette å ta med seg rundt som denne hybriden.
Nevnte vi at du kan logge på maskinen bare ved hjelp av ansiktet ditt?
Les testen av Surface Pro 4 her (Raskere konfigurasjon)
«Mac 101»
APPLE MACBOOK AIR 13.3 I5 1.6GHZ 8GB 128GB (EARLY 2015)
Pris: Ca. 9900 kroner
Spesifikasjoner: 13 tommer, 1440 x 900, 1,3kg, Intel Core i5, 8 GB minne, 128 GB lagring
Til tross for at vi selv heller ville funnet oss en ZenBook UX 305CA i denne prisklassen kommer vi ikke utenom MacBook Air. Dette er Apples rimeligste bærbare, og selv om den ikke er helt oppdatert hva gjelder skjermoppløsning og design snakker vi fortsatt om en utrolig behagelig maskin å bruke.
Pekeplaten på Apple-produkter er «magiske», og MacBook Air sin er intet unntak. Tastaturet er også veldig godt og ytelsen er mer enn høy nok. Batteridriftstiden på MacBook Air er legendarisk, og av den absolutt beste du kan få. Her har du en maskin som holder både en og to dager på lesesalen.
Ser du etter en «rimelig» inngang til MacOS og Mac er dette dermed ikke noe dumt valg.
Enkelte vil kanskje lure på hvorfor vi ikke heller anbefaler MacBook, Apples relativt nye og langt mer kompakte 12-tommer. Grunnen til det er rett og slett at vi ikke har særlig mye til overs for de paddeflate tastene dens, og vi mener den er uforholdsmessig dyr.
Videre belager den seg på bruken av adaptere for tilkobling av alt tilbehør, noe som ofte vil være lite heldig når du har lagt dette igjen hjemme.
Les testen av MacBook Air her (Eldre modell)
Luksus på campus
Har du et ubegrenset PC-budsjett er disse to gromme maskinene verdt å sjekke ut:
Flere kandidater
Vi har også listet opp noen typiske studentmaskiner basert på spesifikasjoner og pris. Ettersom vi ikke har førstehåndserfaring med disse modellene kan vi imidlertid ikke gå gode for hvordan de oppleves under bruk.
På papiret skal de likevel oppfylle kravene studenter flest måtte ha til hastighet, bærbarhet og batteritid, for å nevne noe.
Se hele listen.
Mediehusset Tek.no er eid av Tu Media.
TEST: Galaxy Note 7 er sannsynligvis markedets beste mobiltelefon
Her er de beste TV-kjøpene akkurat nå

Her er våre anbefalinger av bærbar PC til studiene


Her finner du de nette laptopene med gode tastaturer, lang batteritid og skarpe skjermer.


Ved midnatt stenger det internasjonale overgangsvinduet. I livestudio under kan du følge de siste ryktene og overgangene.
Overgangsvinduets siste dag pleier å produsere utrolige historier, og Brede Hangeland har levd i flere år med Deadline Day-hysteriet tett på kroppen. Nå er imidlertid siddisen begynt som TV 2-ekspert. I en blogg for kanalens nettsted skriver Hangeland om erfaringer fra overgangsvinduets siste dag.
FIKK DU MED DEG DETTE? Midt i feiringen fikk United-stjernen øye på noe. Nå hylles han.
Spesielt interessant er kanskje hvordan Hangeland beskriver måten spillere prøvde å tvinge gjennom overganger på.
- Det er ikke uvanlig at spillere er rasende på Deadline Day fordi de har fått beskjed om at det ikke blir noe av overgangen de så sårt ønsker seg. Jeg har sett spillere komme ut på feltet denne dagen, for så å gå igang med å sparke ballen ut av treningsfeltet hver gang de får sjansen, takle lagkamerater i knehøyde og skjelle ut støtteapparatet.
Blir det spilleropprør også i kveld? Følg overgangsvinduet her:

Hangeland: - Spillere taklet lagkamerater i knehøyde for å tvinge gjennom overganger


DEADLINE DAY DIREKTE: Vi følger overgangsvinduets siste dag i vårt livestudio.


Oslo
Torsdag begynner Sjule i en nyopprettet stilling som sjef for Sporveien Trikken.
– Vi varsler med dette en tung satsing på trikken i tiden framover, påpeker Torgeir Kristiansen, konserndirektør for kommunikasjon og marked i Sporveien.
Les også: Slik blir Oslo-trafikken
– Tre store prosjekter
I årene fram mot 2024 skal det investeres 10 milliarder kroner på å styrke trikketilbudet ytterligere, forteller han.
– Vi står foran tre store prosjekter: Kjøp av 87 nye trikker, oppgradering av mesteparten av infrastrukturen, inkludert en gjennomgang av holdeplassene, og det å finne en base for de nye trikkene, opplyser Sjule.
Hun håper også på hyppigere avganger og et trikketilbud gjennom flere av døgnets timer. I dag starter de første rutene litt før klokka seks om morgenen og de siste slutter nærmere klokka ett på natta.
– Dermed er det ennå noen ledige timer i døgnet, konstaterer Sjule.
– Viktig samfunnsansvar
Den nye trikkesjefen er opprinnelig fra Mo i Rana, utdannet sivilingeniør og har jobbet både i oljebransjen, som konsulent og i universitetsmiljøet i Trondheim. Hun er likevel ikke noen novise i Sporveien-sammenheng. I sju år har hun vært der, de siste årene som konserndirektør for strategi.
– Sporveiens samfunnsansvar var viktig for meg, at det er en miljøbedrift som skal få folk fra bil til kollektivt.
Det sier Sjule om bakgrunnen for at det ble nettopp Sporveien som ble hennes arbeidsgiver.
I løpet av sine år i kollektivgiganten så langt, har hun blant annet hatt hovedansvaret for strategien «Best 2015», som har bidratt til innsparinger i driften på mer enn 450 millioner kroner. Arbeidet videreføres i strategien «Best 2020».
– Det er mulig å effektivere driften ytterligere, tror Sjule.
– Hvordan kan det skje?
– For eksempel ved at trikkeførere bruker enda mer av arbeidstiden på å kjøre trikk, og ved å redusere tiden trikkene står på verksted, svarer Sjule.
Når det gjelder det sistnevnte, er det allerede oppnådd gode resultater. Av dagens 72 trikker er 64 i stabil drift, mot 56 tidligere. Målet er 66 trikker i stabil drift, altså at bare seks av trikkene til enhver tid er til ettersyn eller blir reparert.
– Hver ekstra trikk i trafikk innebærer at vi kan transportere flere tusen ekstra passasjerer, påpeker Kristiansen.
Selv om den tekniske standarden på dagens trikker er gjennomgående svært god etter til dels omfattende reparasjoner og utbedringer, nærmer de seg slutten av skinnegangen.
– Det er som med biler. Når de blir for gamle må de byttes ut, og de eldste av trikkene er jo omtrent på alder med Birte, forteller Kristiansen.
– Hvordan blir de nye trikkene?
– Sannsynligvis vil de romme 240 passasjerer, noen flere enn dagens trikker, og de kan bli litt lengre. Men vi har ikke valgt leverandør ennå. Beslutningen om dette blir trolig fattet om ett år, svarer Sjule.
I løpet av vinteren 2019-2020 er det så meningen at to av de nye trikkene skal testes ut i Oslo, for å sjekke at de takler snø og kulde. De siste av de 87 trikkene skal bli levert i løpet av 2024.
Les også: Ruter sparer to millioner kroner i uka
Formidabel vekst
Selv om alle dagens trikker skal fases ut, innebærer trikkekjøpet at antallet trikker totalt sett blir vesentlig større. I det ligger et politisk ønske om at enda flere skal bruke trikken i stedet for bil for å komme seg fram i Oslo. Byrådets planer om blant annet et bilfritt sentrum, er del av denne planen.
Trikken har allerede opplevd en formidabel vekst i antallet passasjerer. Siden iverksettelsen av «rullende fortau» med hyppigere avganger og høyere hastigheter i 2005, har antallet reisende økt fra 30 til 54 millioner i året.
– Hvor mange flere kan dere frakte med 87 trikker i stedet for dagens 72?
– Vi har så langt ikke satt oss nye måltall, men det forutsettes en fortsatt sterk vekst i antallet reisende, svarer Sjule.
Kraftig befolkningsvekst også i årene som kommer, vil bidra til å fylle opp de nye trikkene. Samtidig håper både Sjule og mange andre i Sporveien at planene om trikk også til Tonsenhagen og gjennom Fjordbyen, kan bli realisert om ikke altfor lenge.
Følg Dagsavisen Oslo på Facebook!
Utfordrende graving
– Hva er den største utfordringen for trikken i Oslo?
– Det at hele byen skal graves opp, samtidig som vi skal fortsette å drifte nettet, svarer Sjule.
– Kommer du til å fortsette som sjef for trikken helt fram til alle de nye trikkene har kommet på plass?
– Det hadde vært artig å følge prosjektet helt i havn.
Les også: Kampen om E18 fortsetter


Birte Sjule (38) skal lede arbeidet med den største satsingen på trikk i Oslo noensinne.


Til tross for et tett program det siste året, har dronningen satt av tid til å dyrke interessen for kunst og fotografi. Når arbeidsprogrammet har gjort det mulig, har hun fordypet seg i kunsten.
- Det er disse stundene som gir pustehull i en ellers hektisk hverdag, og som har skapt fristeder, noe jeg er uendelig takknemlig for, sier dronningen.


I ett år har de jobbet sammen. Nå får vi se resultatet.


Omar Elabdellaoui (24) har spilt for Olympiakos siden 2014. Forrige uke bekreftet den greske storklubben i tillegg signeringen av Tarik Elyounoussi (28).
Men Olympiakos gir seg ikke der, skal vi tro gresk presse. Nå kan nemlig enda en norsk spiller, Alexander Tettey (30), være på vei inn dørene på Georgios Karaiskakis Stadion i havnebyen Pireus.
Alkis Konstantinidis, Reuters / NTB scanpix
Det er nettstedet gazzetta.gr som skriver at Olympiakos vurderer å hente Tettey.
Den greske avisen skriver at en mulig signering av Tettey kan avhenge av om hvorvidt midtbanespilleren Luka Milivojevic (25) forlater Olympiakos i sommer. Serberen skal blant annet være ønsket av storklubben Zenit St. Petersburg, ifølge russiske medier.
I denne ukens Aftenpodden Sport diskuteres blant annet astma-kontroversen og OL-skuffelsen. Hør podcasten her:
- Interessert også i RBK-dagene
Den tidligere Rosenborg-spilleren har spilt for Norwich i fire sesonger etter overgangen fra franske Rennes. Trønderen har startet alle de fem første kampene i Championship-sesongen.
Det er kun en måned siden Tettey signerte en ny kontrakt med Norwich.
- Jeg er veldig fornøyd med å ha skrevet under på en ny avtale. Norwich har gitt meg tillit i hele min tid her. Jeg skal gjøre alt for å hjelpe klubben tilbake til Premier League, sa Tettey da.
LEST DENNE? Høgmos uttak ble kalt «uforståelig». Så kom kontrabeskjeden.
Gazzetta mener også å vite at Olympiakos har vurdert Tettey flere ganger tidligere, også da han spilte i Rosenborg.
Olympiakos er den største klubben i Hellas og har vunnet seriemesterskapet hele 43 ganger. Klubben pleier også å være med i Champions League, men røk ut av tredje kvalifiseringsrunde i år, og skal derfor spille i Europa League.
Tettey er for øyeblikket på landslagssamling i forkant av kampene mot Hviterussland og Tyskland.

Storklubben har tilsynelatende sansen for norske spillere. Nå kan enda en være på vei


Gresk avis hevder Alexander Tettey er ønsket i Olympiakos.


Jo Nesbøs bøker om Harry Hole er ikke bare populære i Norge, de gjør det også stort internasjonalt. Bøkene er oversatt til over 40 språk, og flere ganger har de gått rett til topps på bestselgerlistene i blant annet England.
Folket på balløya har for lengst omfavnet Nesbø, som blir hedret med en dobbeltside i Tottenhams kampprogram foran dagens kamp mot Liverpool. Det under tittelen «Suksessforfatteren». Programmet kan lastes ned her
Fan siden barndommen
Nesbø er Tottenham-fan på sin hals, og var på indre bane da London-klubben gjestet Norge og Ullevaal tidligere i august. Nesbø har for øvrig selv en gang vært et stort fotballtalent.
- Det hele startet da jeg var åtte eller ni år gammel, da broren min fortalte meg at "Okei, hvis du er i tvil, så er du Spurs-fan og du må lære navnene på alle innen mandag!" Og det gjorde jeg. Hele familien er Tottenham-fans, sier Nesbø i kampprogrammet.
Han mener også at dagens Tottenham-lag er det beste han noen gang har sett.
- Jeg tror ikke jeg noen gang har sett et bedre Tottenham-lag slik de spilte i fjor, og hvis de fortsetter dette tror jeg de kommer innen topp tre. Når de spiller på sitt beste, kan de slå City, Chelsea, United - og Arsenal, selvfølgelig, sier Nesbø.
Dette er Spurs-skurken
Nesbø er en travel mann. I tillegg til skrivingen, spiller han i bandet Di Derre og reiser mye. Han har fått tid til å besøke White Hart Lane èn gang, men hadde ikke hellet med seg.
- Jeg har vært på White Hart Lane en gang, sommeren da jeg var 14 år gammel. Jeg og broren min var der, men stedet var stengt og vi kom oss ikke inn, forteller Nesbø.
Også ble han selvfølgelig spurt om hvem i Tottenham-laget som kunne dukket opp i en av romanene hans.
- Hugo Lloris er en «good guy», en som forsvarer lov og orden. Dele Alli ville vært helten, han er den fødte hovedperson. Og skurken, drapsmannen... Harry Kane, selvfølgelig!

Tottenham hedrer Jo Nesbø foran Liverpool-kampen


Suksessforfatteren har et spesielt forhold til londonklubben.


Hanne Moe Reitan, førstevara for Venstre i bystyret i Trondheim og varamedlem i oppvekstkomiteen, reagerte umiddelbart da hun fikk se SFO-planen for trondheimsskolen. Den spres nå i sosiale medier.
- Jeg trodde først det var en spøk, og at planen var fra mange år tilbake. Men så skjønte jeg at den var fra høsten 2016. Det synes jeg er veldig synd, sier hun til Adresseavisen.
På planen for jentegruppen står blant annet å lage egne armbånd og neglespa. For guttegruppen er det aktiviteter som guttefilm og fart og moro i gymsalen.
- Hører fortiden til
Moe Reitan understreker at hun ikke har barn ved den aktuelle skolen.
- Jeg reagerer på at man deler inn aktivitetene etter kjønn. Hadde jeg vært en av jentene som hadde gått på denne SFO-en, så ville jeg vært gutt, sier hun til Adressa.
Hun trodde en slik aktivitetsplan var noe som tilhørte 50-tallet. Hun synes det er trist at guttene skal få drive med aktiviteter som er artig og som det er fart i, mens jenter skal sitte og drive med håndarbeid.
- Det var ikke greit på 50-tallet heller, men dette hører fortiden til, sier Moe Reitan.
Leder for FAU ved den aktuelle skolen sier at de har diskutert planen, men at de ikke har fått vesentlig mange klager.
- Gjort i beste mening
Den utdannede spesialpedagogen har jobbet med barn tidligere, og hun tror denne planen er gjort i beste mening.
- Noen har sikkert tenkt at «dette er artig for gutter, og dette er artig for jenter». Men skolen er en offisiell institusjon, og da er det viktig at den ikke fremmer et forhistorisk syn.
Venstre-politiker Hanne Moe Reitan la ut denne posten på Facebook.
Vil spørre ordføreren
Moe Reitan forteller at hun ble svært engasjert av SFO-planen og hun vil derfor umiddelbart sende spørsmål til ordfører Rita Ottervik for å forhøre seg om hvordan politikerne kan håndtere slike type saker og unngå sånne episoder i fremtiden.
- Målet må være å hindre kjønnssegregering. Vi ønsker ikke å fremme tradisjonelle kjønnsstereotypier. Jeg ønsker at denne saken blir tatt opp slik at vi ikke bare sitter på sosiale medier og skriver at det er uakseptabelt. Som politikere kan vi påvirke dette, understreker hun.
Politikeren mener ansatte ved skoler må være gode rollemodeller og gå foran med et godt eksempel.
- Jeg mener derfor at aktivitetene skal være åpne for alle, uansett kjønn, sier hun.
- Problematisk
Ingrid Marie Sylte Isachsen, leder for Sør-Trøndelag Sosialistisk ungdom, reagerer også sterkt på planen.
- Det bør være unødvendig å ta opp kampen mot dette i 2016, sier hun.
Hun viser til at det var en stor debatt om kjønnsdeling av undervisning i vår.
- Det er problematisk at voksne presser barn inn i kjønnsroller. Jeg synes ikke det er greit at kjønnsrollemønsteret gjenskapes, sier Sylte Isachsen.
- Har vært populært
Rektor ved den aktuelle skolen sier at dette har vært et tilbud til de eldste elevene ved SFO de siste årene.
- Jentene etterlyste noen roligere aktiviteter og guttene har ønsket flere fysiske aktiviteter. Det var slik tilbudet oppsto. Dette er et tilbud som elevene har gledet seg til og som har vært populært, sier rektoren.
Gutte- og jenteklubbene er et tilbud som blir gitt en gang i uka i en periode. Hun understreker at det er mulig for barna å velge andre aktiviteter dersom de ønsker det.
- Vi har ikke hatt tanker om kjønnsdeling bak dette. Dette har vært noe som har vært ønsket av jentene, sier rektoren.
Hun sier at tilbudet tidligere ikke har vekt reaksjoner.
- Vi kommer til å evaluere tilbudet og vurdere om vi kan gjøre noe annerledes, sier rektoren.

Gutter: PC-dag og "fart og moro" Jenter: Neglespa og såpeverksted


Politiker reagerer på at aktivitetene i SFO-plan ved trondheimsskole blir kjønnsdelt.


Å være til stede på datterens fødsel er det største Stefan Johansen har opplevd. Nå starter den nybakte faren et nytt liv som proff i England.
SANDVIKA/ULLEVAAL STADION: Han forlot Celtic etter 2,5 sesonger i Skottland. Johansen tar landsmann og eksmanager Ronny Deila i forsvar.
Fersk som pappa, fersk som Fulham-proff. Det er mye nytt som skjer i livet til Stefan Johansen om dagen, og Norges midtbaneterrier ser ut til å nyte forandringene i tilværelsen.
Etter to et halvt år i Glasgow har han byttet ut den skotske storbyen med verdensmetropolen London. En løsning som fristet både sportslig og privat. I sommer kom det en ny, liten sjef i huset, og selv om Johansen begynner å bli en merittert fotballspiller, er det ingenting som kan måle seg med opplevelsen av å bli far.
- Totalpakken med familiesituasjonen og en klubb som satser passet meg veldig bra, det var utrolig greit, sier Johansen før kveldens kamp mot Hviterussland, og søndagens viktige VM-kvalifiseringsstart mot Tyskland.
Kona Pernille er ifølge Johansen veldig glad for at det nå er London som gjelder, og «guttene her har sagt at det ikke er så verst», sier han om beskjedene fra de på landslaget som kjenner den britiske hovedstaden godt. Datteren er naturligvis blitt det viktigste i livet.
Johansen tror tilværelsen som far også vil hjelpe ham til å koble ut fotballen og få et annet perspektiv på livet og karrièren.
Godt forhold til Rodgers
Kontrakten med Celtic gikk i utgangspunktet ut neste sommer. Brendan Rodgers tok over som manager etter norske Ronny Deila før denne sesongen, og den tidligere Liverpool-sjefen klarte å lede skottene til Champions League i første forsøk, noe Deila og Johansen aldri fikk til i Celtic.
Kritiske røster har ment at jobben ble for stor for Deila, som hadde seriegull i Strømsgodset på CV-en da han dro til Glasgow.
REUTERS
- Mange svartmaler det Ronny gjorde i Celtic, han vant ligaen to ganger og cupen en gang. Men han kom ikke til Champions League og ble målt etter det. Begge er utrolig dyktige trenere som kommer til å lykkes i fremtiden, sier Johansen om Deila og Rodgers.
Han fikk ikke mye spilletid av den nye manageren i sommer, men sier de hadde flere gode møter sammen. Rodgers ga uttrykk for at han gjerne ville ha nordmannen med seg videre, men klubb og spiller ble aldri enige om kontraktsforlengelse.
- Da er det helt fair at han satser på spillere som kommer til å være der videre. Det er ikke noe ondt blod mellom meg og han eller klubben. Jeg kommer til å være Celtic-fan resten av livet, sier Johansen. Supporterne fra de to store Glasgow-klubbene er kjent for å følge laget sitt med en enorm lidenskap, så selv om han nå drar til England skal det mye til å oppleve lik atmosfære som i gamleklubben.
Knalltøff liga
Nå er det spill på nest øverste nivå i England som gjelder. Fulham rykket ned fra Premier League våren 2014, og kjemper nå for å komme tilbake til det gjeveste selskapet. Samtidig er Championship kjent for tøff og intens fotball.
- Det blir nok knalltøft og man må ofre for å få de poengene man skal ha. Samtidig føler jeg at jeg er klar for det, jeg har vært tre år i Skottland og fått et innblikk i hvordan det kan være i noen kamper. Så jeg tror ikke det blir noe problem, sier Johansen.
Til tross for at Deila og Johansen har forlatt Celtic, er det fortsatt en nordmann igjen i klubben. Kristoffer Ajer kom fra Start i sommer. Foreløpig er det blitt sparsommelig med spilletid på 18-åringen.
- Han har ikke fått spilt så mye, men har gjort det bra de kampene han har spilt. Han er ung, og må bare være tålmodig. Det har jeg sagt til han, og jeg har fortsatt god kontakt med han. Han må bare smøre seg med tålmodighet, så kommer han til å få sjansen, sier han om sin tidligere lagkamerat.
Hevder Fulham bød 100 mill. for Selnæs
Høgmos menn kan ikke få en bedre ramme: - Vi har vært utsolgt siden juni
Joshua King mener han kan bli en av Premier Leagues toppscorere i år

Johansen tar Deila i forsvar: - Mange svartmaler det Ronny gjorde i Celtic


Å være til stede på datterens fødsel er det største Stefan Johansen har opplevd. Nå starter den nybakte faren et nytt liv som proff i England.


En toseters cabriolet er en klassiker når det gjelder sportsbiler. Skal man vise et lykkelig og vellykket par på film, er det lite som sender tydeligere signaler enn at de suser av gårde med taket nede og vind i håret.
En gang i tiden fantes det en stor mengde slike biler fra tyske, engelske og italienske bilprodusenter. Ofte var de relativt rimelige, med ganske beskjedne motorer, uten at det gjorde noe.
I dag er segmentet temmelig tynt. Er man i markedet for en slik bil uten å måtte pantsette hus og ektefelle, kan de telles på en hånd uten tommel. Billigst er Mazda MX-5 til mellom 300.000 og 360.000 kroner.
Blir den for liten og enkel, må man opp til en halv million, der man finner BMW Z4, Audi TT Roadster og Mercedes-Benz SLC.
Pris- og ytelsesmessig er BMW Z4-en og Audi TT Roadsteren vi tester her temmelig like, men utover det er forskjellene store.
Krister Sørbø
Ny og gammel
Z4-versjonen vi prøvde, har en to liters motor på 184 hestekrefter og en startpris på 512.000. TT-en har 180 hestekrefter hentet fra en 1,8 liters motor, og starter på 484.000.
De to bilene i er i hver sin ende av livssyklusen. BMW Z4 ble lansert i 2009 og vil snart bli erstattet av en ny utgave, mens dagens utgave av Audi TT Roadster kom i fjor.
Krister Sørbø
BMW-en har en løsning med ståltak som brettes ned i bagasjerommet, Audien har stofftak. Z4 har bakhjulstrekk, TT forhjulstrekk. I Z4 sitter man lavt med et langt panser foran seg, i TT-en er det en mer normal sittestilling.
Krister Sørbø
Til tross for at den begynner å dra på årene, ser Z4 fortsatt bra ut. Bilen har et designspråk som henger igjen fra den tiden da Chris Bangle tegnet BMW-er. Linjene brytes opp med det som ble kalt «flammedesign.» Bilen er lav og bred, og har en langt mer stilig tilstedeværelse enn Audien.
Den nye TT-modellen skiller seg ikke stort fra sine forgjengere, med et litt særegent, men samtidig ganske ufarlig ytre. Roadsterversjonen ser ikke så bra ut med taket på, da minner den mest som en implodert Volkswagen Beetle. Det blir langt bedre når man tar av taket.
Z4 ser derimot bra ut både med og uten tak.
Krister Sørbø
Sterke nok
Ytelser og prestasjoner er svært like. Z4 bruker 7,2 sekunder fra null til hundre, TT en tiendedel mer. Men måten de oppfører seg på er ulik. Z4 har en klassisk sportsbil-layout, med bakhjulstrekk, motoren trukket langt bak i det svære motorrommet og setene langt bak.
Krister Sørbø
Det gir en fin vektfordeling og muligheter for å styre bilen både med ratt og gasspedal. Bilen vi prøvde, hadde innstillingsmuligheter for bilens dynamikk. I sport blir responsen fra motoren hissigere. TT-en har kun en girkasse som kan settes i sport-modus.
Krister Sørbø
Audien føles veldig nøytral, understyring er ikke noe stort problem til tross for forhjulstrekket, men det er vanskelig å få den til å bli leken. Samtidig tar understellet de fleste utfordringer så bra at man i liten grad savner flere innstillingsmuligheter.
Krister Sørbø
Z4 sliter mer når det er litt rufsete underlag. Slag og ujevnheter forplanter seg mer i karosseriet. Den er i utgangspunktet morsommere enn Audien, men sistnevnte gir bedre komfort og en mindre masete opplevelse.
Begge motorene er sterke nok, med et lydbilde som er ganske kult. Litt knatring fra eksosanlegget gir et sportslig inntrykk. Fordelen med dem er at man kan presse på uten at det blir tøysete hastigheter. Bilene er i tillegg dimensjonert for langt større motorer, så de føles veldig trygge og mestrer kreftene uten problemer.
Image
Med den lave kjørestillingen, og et mer gjennomført sportsbiloppsett, er det morsomt i Z4. Men er det komfort man setter høyest, er TT et bedre sted å være.
TT har også en kupe det er lett å sette pris på. Audis nye interiør er rett og slett fantastisk bra. Med den digitale skjermen bak rattet og ventilasjonsfunksjonen samlet i brytere i midten av ventilene, har det blitt markedets mest minimalistiske, elegante og ikke minst funksjonelle interiør. Her faller BMW-en, med sitt snart ti år gamle interiør, fullstendig gjennom.
Krister Sørbø
Praktisk sett kommer ikke Z4 særlig godt ut av det. Til tross for ståltak er det like mye vind- og hjulstøy i kupeen. Taket skal i tillegg stables ned i bagasjerommet, som dermed har elendig med plass, 180 liter, 100 mindre enn TT. Det skal ikke lange bilturen til før det blir snaut.
Nå kjøpes neppe disse bilene fordi de er fornuftige, og i så måte er det lettere å bli sjarmert av BMW-en, som fortsatt ser ut som en million dollar. Mens TTen mangler litt karakter. Både når det gjelder kjøreegenskaper og image.
Samtidig er bilene så forskjellige at knapt noen vil ha problemer med å velge sin favoritt.
Fakta: Tekniske data Audi TT Roadster 1,8 TFSI S tronic Pris: 484.300 kroner Pris testbil: 572.925 kroner Motor: 4 syl. Bensin. Turbo. 1798 ccm. Effekt: 180 hk v. 5100 o/min. Dreiemoment: 250 Nm v. 1250 o/min. 0–100 KMT: 7,3 sekunder Toppfart: 237 km/t Forbruk: 0,5 l/mil (landevei), 071 l/mil (by), 0,58 l/mil (blandet) Utslipp: 132 g/km CO₂. 25 mg/km NOx. Mål (LxBxH): 4177/1832/1355 mm Bagasjerom: 280/700 liter Egenvekt: 1320 kilo BMW Z4 sDrive20i Sportsautomat Pris: 512.300 kroner Pris testbil: 706.750 kroner Motor: 4 syl. Bensin. Turbo. 1997 ccm. Effekt: 184 hk v. 5000 o/min. Dreiemoment: 270 Nm v. 1250 o/min. 0–100 KMT: 7,2 sekunder Toppfart: 232 km/t Forbruk: 0,55 l/mil (landevei), 0,91 l/mil (by), 0,68 l/mil (blandet) Utslipp: 159 g/km CO₂. 32 mg/km NOx. Mål (LxBxH): 4177/1832/1355 mm Bagasjerom: 180/310 liter Egenvekt: 1420 kilo
Interessert i bil? Sjekk disse sakene:
Mercedes akselererer forbi BMW
Nye Megane Sport Tourer klar for Norge
Dette betyr pilen på bilens tankmåler
Er det greit å kjøre bil barbent eller med sandaler?

BMW Z4 og Audi TT: Lik pris, store forskjeller


BMW Z4 og Audi TT er to helt ulike cabriolet-drømmer.


Deadline Day byr ofte på morsomme, rare og overraskende historier. Her er noen av de vi husker best.
Siste dag av overgangsvinduet har for mange de siste årene blitt en like stor glede som selve fotballen.
Med kun timer igjen til vinduet stenger er det hektisk aktivitet på mange fotballkontorer rundt om i verden. Spillere som skal inn og ut må gjøres ferdig i dag, ellers må man vente til januar med å gjøre endringer i troppen.
Det kan ofte by på uforutsette hendelser, og vi har samlet noen av de mer minneverdige Deadline Day-øyeblikkene her:
Kjørte fra Birmingham til London uten at klubbene var enige
Den kanskje aller mest kjente historien fra de siste årene med Deadline Day. Nigerianske Peter Odemwingie var mer enn klar for et klubbskifte, og det virket som om West Bromwich skulle bli enig med Queens Park Rangers, slik at spissen kunne fullføre en overgang til sistnevnte.
Så sikker var Odemwingie på at overgangen skulle gå i boks, at han kjørte fra Birmingham til London og Loftus Road, og lot seg avbilde med supporterne til det han trodde var sin nye klubb.
Til TV 2 fortalte han utenfor stadion at overgangen var 60 prosent i orden, og at han håpet alt ordnet seg.
Reuters
Det gjorde det ikke. Klubbene ble aldri enige, og Odemwingie måtte ta den tunge turen hjem igjen til en klubb som følte seg sviktet av sin egen spiller.
– Vi ble ekstremt skuffet av å se tv-bildene av Odemwingie på Loftus Road. Han hadde aldri fått tillatelse til å snakke med QPR, skrev West Bromwich i en uttalelse.
Odemwingie spiller i dag i Bristol City, på lån fra Stoke.
Real Madrid-overgangen ingen forstod
Noen overganger er så rare at de må med på denne lista. Julien Faubert til Real Madrid er en av dem. West Ham-spilleren hadde slitt med en del skader i sine første år i London etter overgangen fra fransk fotball. Men på den siste dagen av januar-vinduet i 2009 valgte Real Madrid å hente midtbanespilleren på lån, med opsjon på kjøp.
Reuters
Oppholdet i Real Madrid ble aldri noen suksess for Faubert, som fikk to kamper i den hvite trøya. Historien om at han sovnet på innbytterbenken under en Real-kamp gikk verden rundt, men tidligere i går gikk Faubert ut og benektet at han hadde sovet.
Franskmannen spiller i dag i skotske Kilmarnock.
Faks-trøbbel for De Gea
Alt var vel egentlig klappet og klart, og David De Geas overgang til Real Madrid virket uungåelig. Men jo nærmere vinduet kom stengetid, jo mer virket det som ting ikke kom til å gå gjennom. De Gea ble aldri Real-spiller i fjor.
Grunnen skal ha vært at papirarbeidet ikke hadde blitt signert i tide. For selv om man i England ofte ser litt mellom fingrene og lar klubbene sluttføre overganger utover nattetimene, er reglene i Spania mye strengere.
United pekte på Real Madrid og mente det var den spanske klubbens feil at overgangen ikke gikk gjennom. Real Madrid mente dog at de ikke hadde fått et viktig dokument før klokka 11.59, ett minutt før vinduet stengte.
Reuters
Enn så lenge er De Gea keeper for Manchester United, men ryktene går ennå om at Real fortsatt er interessert.
Sovnet nesten fra drømmeovergangen
En overgang fra Portsmouth til Manchester City så ut til å gå helt knirkefritt for Benjani. Klubbene var enige, og spissen fra Zimbabwe måtte bare komme seg til Manchester for å skrive under kontrakten på overgangsvinduets siste dag.
Kun formaliteter altså, i utgangspunktet. For en litt sliten Benjani valgte å ta seg en hvil på flyplassen mens han ventet på å bli fraktet til Manchester. Det endte med at han sovnet, og sov over to flyvninger til sin nye hjemby.
Reuters
- På sin vidunderlige måte klarte han å forsove seg og miste to fly. Men vi er veldig glade i Benji, sa Portsmouth-sjef Peter Storrie.
For Benjani ble til slutt City-spiller. Han ble dog aldri noen stor suksess og gikk etter hvert videre til mindre klubber i England. Han la opp i 2014, etter opphold i diverse klubber i Sør Afrika.
Liverpools dyre trippel
Vanligvis er de aller største signeringene unnagjort før vi kommer til siste dag av vinduet, men Liverpools januarvindu i 2011 ble avsluttet på heftigste vis.
Reuters
Ryktene om at Fernando Torres var på vei bort hadde gått lenge, og på Deadline Day ble overgangen til Chelsea for 50 millioner pund bekreftet. Liverpool trengte en erstatter på spissplass, og snudde seg mot Newcastles Andy Carrol. På den tiden en fersk spiss som hadde imponert for Newcastle.
Liverpool valgte å hente den store spissen for 35 millioner pund, en sum mange mente var altfor høy. Carroll klarte aldri helt å forsvare prislappen sin i den røde delen av Liverpool.
En annen som kom inn samme dag var Ajax' spissjuvel Luis Suarez. 23 millioner pund har vel sjeldent vært brukt bedre, og det gjorde Liverpools Deadline Day til en av de mer hektiske, med kjøp og salg for rundt én milliard kroner.
Harry Redknapp ut av vinduet
Det ble et vanlig syn da Redknapp var i trenermanesjen. På Deadline Day ville den rutinerte treneren stoppe bilen sin på vei inn til stadion, for å snakke med journalistene. Da ville en åpen Harry Redknapp fortelle om hvem han hadde hentet, hvem han ønsket å hente som han ikke fikk til og andre ting rundt overgangsvinduet.
- Mange managere ville bare kjørt forbi, men jeg tenker at alle har en jobb. Reporterne er sendt ned dit for å gjøre en jobb. Jeg kunne selvfølgelig klart meg uten det, men når de har stått der ute og ventet hele dagen synes jeg det er dårlig gjort å ignorere dem, har Redknapp uttalt.
Reporter-bråk
På Deadline Day står ofte utsendte reportere og sender live fra de forskjellige arenaene hvor det er forventet større overganger. Der står det ofte også fans som venter på klubbens nye signering. Noen av disse lar ofte ventetiden gå utover reporterne, og samler seg i folkemengder foran kamera. En av historiene vi husker er Sky Sports' reporter som fikk et sexleketøy i ansiktet under en direktesending.
I fjor kokte internett da en italiensk reporter ikke klarte å beherske sinnet da en kar stappet en falsk banan i ansiktet på han under sending.
Så langt har det gått at i 2015, etter at en oppblåsbar dukke hadde dukket opp i tv-ruta, valgte Sky Sports ikke å sende reportere ut på åpen gate, men heller plassere dem inne på lukkede områder.
Av store signeringer som er kommet til Premier League på Deadline Day kan nevnes Mezut Özil (Real Madrid til Arsenal, 2013), Anthony Martial (Monaco til Manchester United, 2015), Robinho (Real Madrid til Manchester City, 2008) og Wayne Rooney (Everton til Manchester United, 2004).
Så gjenstår det bare å se hva Deadline Day har å by på i år. Torsdag er det fem måneder til neste gang.
Kilder: The Telegraph, Independent, The Guardian, Sky Sports, TV 2.

De rareste Deadline Day-historiene: Overgangen gikk nesten i vasken da spissen sovnet på flyplassen


Deadline Day byr ofte på morsomme, rare og overraskende historier. Her er noen av de vi husker best.


Svindal var nylig tilbake på ski for første gang siden krasjen i Kitzbühel sist januar, og i et intervju med NRK forklarte han at kneskaden han har er såpass alvorlig at alpinkarrieren kan være i fare.
LES OGSÅ Svindal avslører: Kan bli tvunget til å legge opp
Det har handlet om mer enn selve korsbåndskaden han fortalte om etter operasjonen. Blant annet hadde menisken løsnet, og det var også bruskskader.
- Jeg synes at Aksel har beskrevet det godt selv. Det var en alvorlig krasj han var involvert i. Det er de forutsetningene som ligger der, og det er ikke annet å gjøre enn å følge den progresjonslinjen som er der. Det er krevende å være super-G og utforkjører, og så får vi se hva det ender opp med, sier Ryste til NTB.
Cornelius Poppe, NTB scanpix
Tilbake
Svindals test i Stelvio er over, og i disse dager er det igjen barmarkstrening som gjelder.
- Den første testen i Stelvio er over, og inn mot helga er det avreise til Chile. Dit skal hele fartslaget, og planen er at vi skal være der i hele september. Vi drar relativt seint, men vi har sett på sosiale medier fra andre landslags som er på plass der at forholdene er strålende.
- Svindal skal delta som normalt under samlingen?
- Det blir nye tester og delmål hele veien, og så får vi ta løpende oppsummeringer.
Optimisme
Alpinsjefen sier at han imponert over måten Svindal har taklet utfordringene fram til nå.
- Han er en rå fyr, og har gjort dette før. Hvis det er noen som har forutsetninger til å klare det igjen, så er det han. Han har gjort veldig mye riktig fram til nå.
- Det er 70 prosent sjanse for å komme tilbake etter en korsbåndskade. Prognosen er enda lavere med de andre skadene han har pådratt seg, erkjente landslagslege Marc Strauss overfor NRK.

Alpinsjefen: - Hvis noen klarer det igjen, så er det han


Situasjonen rundt Aksel Lund Svindal (33) krever fortløpende oppsummering etter hvert som stadig nye tester blir tatt, sier alpinsjef Claus Ryste.


Hvis du fikk med deg OL i Rio de Janeiro i sommer, så du de sterke følelse som er i sving når årevis med treningsarbeid bærer frukter i de olympiske lekene.
For utøverne er medaljene de vinner under OL minner for livet, og symboler på et liv preget av svette og hardt arbeid.
Derfor er det kanskje ikke vanskelig å forestille seg at Joe Jacobi (46) ble stresset da han oppdaget at hans gullmedalje hadde blitt stjålet i juni.
Jacobi sikret seg medaljen under C-2-slalom-øvelsen i kano under sommerlekene i Barcelona i 1992. Men han mistet den altså igjen etter at noen hadde brutt seg inn i bilen hans og stjålet den.
Historien fikk imidlertid en lykkelig slutt. For flere uker senere gikk Chloe Smith og faren hennes en tur i Atlanta, Georgia da hun oppdaget gullmedaljen i en søppelhaug.
- Utrolig rollemodell
Lille Smith hadde tydeligvis blitt oppdratt riktig. I stedet for å beholde medaljen ga hun den nemlig tilbake til Jacobi, som hadde fortvilet over den tapte medaljen i sosiale medier.
Kimberly Willis Green, Atlanta Public Schools
De involverte partene fortalte den hyggelige historien mandag, da Jacobi stakk innom Chloe Smiths skole. Da fikk syvåringen også skryt fra OL-vinneren.
- Dette er idéen om å velge å gjøre det rette, og derfor takker jeg deg for din karakter og at du gjorde det rette. Til foreldre hennes og familien hennes, takk til dere også, sa Jacobi til WSB-TV, en lokal TV-kanal i Atlanta.
- Vi trenger ikke å sitte og snakke om de dårlige valgene og den dårlige oppførsel til idrettsutøvere. Noen ganger har vi utrolige rollemodeller å følge inne i en barneskole, fortsatte han.
Aftenpodden Sport: Langer ut mot «astmamedisin-syken» hos langrennsledelsen
- Hun finner alltid ting
Han kunne altså prise seg lykkelig for den nysgjerrige lille jentas nysgjerrighet.
- Hun plukker alltid opp ting, hun finner alltid ting, fortalte moren Charlmonique Cunningham til ABC News i juli.
Cunningham trodde selv at medaljen var søppel, men heldigvis ville ikke Chloes far høre snakk om det.
- Faren hennes visste med en gang var det var. Han hadde sett nyhetene. Han visste at medaljen hadde blitt stjålet, sa hun.

OL-vinner ble frastjålet gullmedaljen - så fikk han gladmelding fra Chloe (7)


Joe Jacobi kaller den lille jenta for «en utrolig rollemodell».


Før landslaget starter ferden mot det vi håper skal ende i Russland i 2018, er det lettere enn på lenge å tro på at Norge kan score.
Kampene vi spilte før sommeren mot Belgia og Island ga oss offensive lyspunkter med fem scoringer, et tosiftet antall målsjanser og i lange perioder et angrepsspill det er svært lenge siden dette laget har vist oss.
Det er selvsagt svært gledelig, ikke minst fordi 2015 endte med det «impotente» angrepsspillet i Budapest, som gjorde oss til hjemmesittere under sommerens EM.
Det er to gode grunner til å tro på at dette ikke var et blaff:
Vi har – endelig – funnet et system og formasjon som passer spillertypene vi har.
Vi har offensive spillere som nå spiller regelmessig på høyt nivå.
Offensive spillere i form
Det er en gjentagende og vedtatt sannhet at et landslag er sluttproduktet av spillernes hverdag. Nå ser den lysere ut enn på lenge.
I vårt 4-3-3/4-5-1 system spiller to av de tre øverste hver uke kamper i en av verdens aller tøffeste ligaer, Premier League. Og ikke minst, de spiller i de samme posisjonene som Per-Mathias Høgmo bruker dem på landslaget.
Det siste er, nesten, like viktig som det første. Bare spør Per Ciljan Skjelbred, som er en av flere som har måttet tilpasse seg en annen rolle enn i klubbhverdagen.
Joshua King spiller spiss og Adama Diomande spiller på kanten hos Bournemouth og Hull. Begge har allerede scoret og vist at de er i form. Det er betryggende, og nå kommer de også til å få avlastning av renere indreløpere enn før sentralt, som kan komme på løp som fanger oppmerksomhet.
«Gi meg to stoppere som rydder unna!»
I motsatt ende er problemene større. Det vil si, aller bakerst er problemet et luksusproblem, fordi vi har to keepere som begge er førstevalg i Bundesliga. Det er foran dem at ting kan bli litt ugreit.
Selv om det er hele lagets ansvar å forsvare seg, er det likevel enkelt: Vi får ikke orden på forsvarsspillet før vi får et midtstopperpar å stole på.
Det er et paradoks at vi sliter med å få frem internasjonalt gode midtstoppere. En ting var at vi i vår storhetstid på 90-tallet hadde nesten et ubegrenset lager å hente fra. Men også i de tiårene landslaget var dårlig, hadde vi alltid minst én, gjerne flere, stoppere å lene oss på. På mange måter er det den enkleste posisjonen å utvikle. Det krever imidlertid at vi prioriterer riktig.
En midstoppers viktigste jobb vil alltid være å stoppe. Det har norsk fotball tidvis glemt, etter min mening.
For ofte hører vi en midtstopper vurderes etter hvor flink han er til å sette i gang spillet, og hvor strålende pasningsfot han har. Det er fint. Men det er en bonus. Gi meg to stoppere som sparker ballen på tribunen når de må, men som rydder unna!
Høgmo mener å vite hva som må til for at målene skal slutte å renne inn: Høgmos store utfordring gir hodebry: - Det er nøkkelen til suksess
«Trenger et forsvarsspill å tro på»
Vegard Forren og Even Hovland er blitt drillet inn over tid som førstevalg. De har slitt med å sette et markant stempel på at dette er deres plass.
Nå sliter Hovland mye benk i Nurnberg, og var langt fra god da han fikk sjansen i helgen, mens Forren hinket av med skade i siste kamp for Molde. Stefan Strandberg har spilt minimalt i Russland, og Håvard Nordtveit var skadet sist for West Ham, der han har spilt på midtbanen. Det er ikke lett å øyne et stopperpar som roer nervene av dette.
Komponeringen her, og prestasjonen de gjør, blir det store og viktige spørsmålet mot Hviterussland.
Vi trenger et stopperpar og et forsvarsspill å tro på. Den neste motstanderen heter nemlig Tyskland.

Én grunn til å glede seg til landskamp - og én grunn til å grue seg


ANALYSE: Norge har funnet scoringsformelen. Det er verre bakover på banen, skriver Lars Tjærnås.


HELSINGFORS/OSLO: Timo Seppälä (65) har jobbet som medisinsk direktør i Antidoping Finland siden 1988. Han mener det ikke finnes unnskyldninger for å tøye grensene og operere i gråsonene slik Norge har gjort.
Aftenposten møter ham på kontoret i bydelen Brunakärr, 10 minutter utenfor Helsingfors sentrum. I den finske hovedstaden bøtter regnet ned og skyene legger et mørkt lokk over den finske hovedstaden.
Inne på kontoret er det heller ikke mye dagslys. Persiennene er trukket ned, hyller med bøker, dokumenter, permer og tidsskrifter fyller det meste av plassen.
– Svaret på hvorfor man tilbyr eller gir friske utøvere astmamedisin, er for å dope seg. For å bedre prestasjonene. Så enkelt er det, sier Timo Seppälä til Aftenposten.
65-åringen har sett det aller meste, hørt enda mer, og vært med på det som kanskje er moderne langrenns største dopingskandale da seks utøvere fra Finland ble dopingtatt under VM på hjemmebane i 2001.
Les Ola Bernhus' kommentar: På tide å innrømme at Kowalczyk hadde rett
– Brudd på den etiske kodeksen
Taklampene kaster et dystert, gult lys over den vitenskapelige studien Seppälä viser frem, datostemplet på slutten av 1990-tallet, og som slår fast at bruk av astmamedisin, utenfor sine tillatte doser eller til utøvere som ikke har astma, er som doping å regne. Den fremmer prestasjonene på en kunstig måte.
Fakta: Bruk av medisin TV 2 meldte torsdag at langrennsløpere som ikke har astma er tilbudt å bruke astmamedisin før løp. Løperne TV 2 har snakket med er anonyme. Langrennsledelsen bekrefter at løpere har benyttet et såkalt forstøverapparat med astmamedisin, men hevder det har skjedd etter anbefaling fra lege. Medisinen som er brukt står ikke på listen over ulovlige dopingpreparater. Antidoping Norge mener det er uakseptabelt å tilby friske langrennsløpere astmamedisin. Skipresident Erik Røste har bedt om en full gjennomgang av skilandslagets medisinbruk. I juli ble Martin Johnsrud Sundby dømt til to måneders utestengelse av idrettens voldgiftsdomstol CAS for brudd på dopingreglementet i forbindelse med bruk av astmamedisin. (©NTB)
Les også Dette må du vite om astma
– Det er brudd på reglene og brudd på den etiske kodeksen. Og ikke minst: Alle medisiner har bieffekter, en leges oppgave er å beskytte en utøver mot bieffekter i så stor grad som mulig. Derfor mener jeg det er legene som må fjernes. Det får trolig ikke noe å si for utøverne som kanskje har vunnet skirenn eller vunnet medaljer med astmamedisin i blodet. Og det er slett ikke sikkert lederne har visst om dette. Men bruken av denne typen medisin fremmer prestasjonene signifikant. Det viser mange studier, sier Seppälä.
– Men finnes det ikke studier som også forteller det motsatte?
– Jo. Noen studier slår fast at det er vanskelig å bevise at det har noen prestasjonsfremmende effekt, det er riktig.
Både Martin Johnsrud Sundby-saken isolert og bruken av astmamedisin generelt, har sendt det norske langrennslandslaget ut i en hengemyr. Mens den omstridte bruken av astmamedisin granskes, krever Finlands antidopingbyrå endringer i regelverket.
Tror på renere, norsk langrenn
Seppälä er selv fra Lahti – hvor VM på ski skal arrangeres neste år. Han hadde lenge mistanke om at finske utøvere dopet seg. Men han slet med å bevise det. Da man begynte å teste utøvere for bruk av EPO, blant annet, kom samtidig stoffene som skulle skjule bruken av EPO. Da det ble mulig å teste for disse stoffene også, ramlet det inn seks positive dopingprøver fra vertsnasjonen.
Det er Seppälä glad for.
Men han er ikke glad for situasjonen Norge er havnet i. Han ser positive ting i enden av den, men går på ingen måte rundt og godter seg.
– Det er bra for det norske skiforbundet. For norsk langrenn kommer til å bli både bedre og renere etter dette. Det må en opprenskning til. Det finnes ingen annen utvei. Bra for Norge og hele systemet, men ikke for sporten som sådan. Det må en regelendring til, ellers tror andre nasjoner at det bare er å gjøre som Norge. Å gi friske utøvere astmamedisin er doping, selv om det kanskje ikke holder vann juridisk å kalle det for doping. Det er derfor det oppstår slike gråsoner. Det burde vært svart eller hvitt, men det er umulig å få til, dessverre, sier den legeutdannede 65-åringen.
Kjetil Flygind
15 års kamp
Etter dopingskandalen i VM i Lahti i 2001, hvor nasjonalheltene Harri Kirvesniemi, Jari Isometsä, Mika Myllylä og Janne Immonen, samt Virpi Kuitunen, Milla Jauho (nå Milla Saari, journ.anm.), ble tatt for bruk av HES, forsvant finsk langrenn ut i det ytterste, kalde mørke.
Bedre ble det ikke da Kaisa Varis senere ble tatt for bruk av EPO. Over 100 millioner kroner i tapte sponsorinntekter på noen få år, null troverdighet og et elendig omdømme preget sporten – som brukte nesten 15 år på å kravle seg frem igjen i lyset.
Derfor har også finske utøvere reagert på Martin Johnsrud Sundbys to måneders utestengelse for brudd på dopingreglementet for sin bruk av astmamedisin. Saken ble holdt hemmelig i halvannet år før den nådde offentligheten i sommer. Mange mener dommen var for mild. Andre stusser over at det var stille så lenge.
– Hadde dette vært Finland, hadde det lekket ut til mediene mye før. Kanskje det forteller noe om prosedyrene og hvordan det jobbes i det norske skiforbundet, undrer Jussi-Pekka Reponen seg.
Den polske skistjernen ble latterliggjort for astma-kritikk. Nå slår hun tilbake: Kowalczyk har fått nok - fremmer tøft krav til Ski-Norge
Den 57 år gamle journalisten i avisen Helsingin Sanomat har jobbet med sport i 27 år, og tror ikke det samme kunne skjedd i Finland i dag.
– Ikke etter det som skjedde i 2001, nei. Folk er veldig forsiktige nå. Hadde det blitt flere episoder i Finland nå, hadde det vært døden for finsk langrenn, sier Reponen.
NTB SCANPIX
Delt i synet på Norge
Seppälä sier folk er delt i synet på norsk langrenn. Han tror noen er usikre på om resultatene har kommet på ærlig vis, eller om det har vært juks inne i bildet.
– På 90-tallet trodde alle i Finland at alle finske utøvere var rene. Jeg visste at det ikke stemte. Og det samme gjelder alle andre land hvor det bedrives langrenn. Og annen sport på høyeste nivå, for den del. Norges rykte som en ren nasjon er nok ødelagt, eller er i ferd med å bli det. Det er en naturlig konsekvens av det som har skjedd den siste tiden.
– Men det er en annen kultur i Norge enn i resten av verden. Langrenn er nasjonalidretten, det er så mange som driver med det, og da vil det alltid dukke opp noen løpere som er veldig mye bedre enn de andre. Det er jo derfor Norge også har vært best. I Finland er det ikke på langt nær så mange som driver med det. Her velger flere ishockey i stedet.
– Tror du norske utøvere, på lik linje med utøvere fra andre land, har dopet seg og kommet unna med det?
– Ja, helt klart. Det skjer i alle land. Også i Norge. Hvis folk ikke tror det har forekommet i Norge, er de naive. Det er ingen grunn til å tro at norske utøvere har bedre moral enn utøvere fra andre land, sier Seppälä.
Fnyser av feiltolkinger
Juha Kanerva (50) er ekspert og skribent i Ilta-Sanomat. Han har jobbet i avisen i 15 år, og skriver blant annet om idrettspolitikk og doping. Han lot seg på ingen måte sjokkere av astmasakene i Norge.
– Jeg har jobbet med dette så lenge, jeg har lest og lært meg så mye om toppidretten, at jeg har sluttet å være naiv. Jeg vet hvilke mønstre de beste bruker for å nå toppen. Og det er ingen grunn til å tro at norske utøvere, som har vært så eksepsjonelt gode i så mange år, bruker andre metoder.
Kjetil Flygind
Han vet godt hva astma er. Sønnen, som er syklist for et semiprofflag i Sverige, fikk det da han var ett år. Kanerva sier han vet at utøvere som ikke har astma også tar astmamedisin for å prestere bedre.
– Så lenge det er snakk om gråsoner, som her, så hvorfor ikke benytte seg av metodene for å få det beste ut av utøverne? Når de norske lederne sier de ikke visste hvordan reglene var, jevnfør Sundby-saken, så forteller de ikke sannheten. Med kvaliteten på det medisinske apparatet i en nasjon som Norge, er det ikke mulig at de visste hvordan dette fungerte. Det er klart de vet det.
– Så det har bare vært et spørsmål om tid før Norge skulle få en slik sak i fanget, er det oppfatningen her i Finland?
– Ja, det tror jeg. Folk som Kari-Pekka Kyrö (finsk landslagstrener under VM i 2001, red.anm.) har sagt dette i mange år; at Finland ikke er alene. Mange tror på Kyrö, selv om han har et dårlig rykte.
Sportssjefen: Han vet ikke nok
Sportssjef i Norges Skiforbund, Vidar Løfshus, lar seg ikke overbevise av argumentasjonen til den medisinske direktøren i Antidoping Finland.
– I første omgang kan jeg si at Timo Seppälä ikke vet hvordan luftveislidelser utredes og behandles i norsk toppidrett generelt og langrenn spesielt, sier Vidar Løfshus til Aftenposten.
Han mener at Seppälä reagerer på bakgrunn av medieoppslag og at han derfor ikke har den fulle oversikten.
– Han reagerer instinktivt som om det mediebildet han har fått tegnet, er sant, hvilket det ikke er. For øvrig er det vanskelig å kommentere hans utspill, sier Løfshus.
Mandag ble det klart at Norges Skiforbund skal sette ned en uavhengig kommisjon som skal granske bruken av astmamedisin i norsk langrenn.
– Vi får en ekstern gjennomgang av hvordan luftveislidelser behandles i norsk toppidrett. Det ser vi frem til, sier Løfshus.

Finsk antidopingdirektør: - Norges rykte som ren nasjon er ødelagt


I Finland har eksperter og fagfolk bare gått og ventet på at norsk langrenn skulle havne i søkelyset for helt andre ting enn gullmedaljer.


HULL-MANCHESTER UNITED 0-1
Det så lenge ut til å gå mot det første poengtapet for Manchester United denne sesong, i lørdagens bortemøte mot Hull. Men José Mourinho byttet inn Marcus Rashford (18), og to minutter på overtid ga byttet resultater.
Wayne Rooney fant Rashford inne i feltet, og tenåringsstjernen bredsidet inn matchvinnerscoringen. Det få TV 2-ekspert og tidligere Premier League-ekspert til å trekke paralleller til hvordan tidligere United-utgaver pleide å avgjøre like før slutt.
- Det minner om Fergusons lag å avgjøre på den måten, sier Hangeland i TV 2-studio.
- Det kjennetegner et vinnerlag å hente frem en seier på en eller annen måte. De fremstår som et vinnerlag, legger Hangeland senere til.
Manchester United har slitt tungt etter at managerlegenden Alex Ferguson ga seg i 2013. Nå, etter at José Mourinho tok over i sommer, har de fått en drømmestart på sesongen, med ni poeng av ni mulige i Premier League.
Kollega Petter Myhre påpeker at United slet spillemessig, men trekker også frem klubbens matchvinnere.
- De har masse enkeltspillere som kan avgjøre enkeltkamper på egenhånd. Vi har sett Zlatan gjøre det, og nå ser vi Rashford gjøre det, sier Myhre.
LEST DENNE? : Slik forklarer TV 2 grepet som forundret seerne.
Rashford: - Jeg har ventet på øyeblikket
Matchvinner Rashford er ifølge Opta den første tenåringen som scorer for et José Mourinho-ledet lag i Premier League. Det skjedde altså aldri da portugiseren ledet Chelsea i to ulike perioder.
Rashford har ikke fått spilletid i de to første ligakampene, men viste ikke tegn til at det har vært frustrerende etter kampen.
- Jeg bare fortsetter å jobbe hardt på trening. Jeg har bare ventet på øyeblikket mitt, sier Rashford i et intervju vist på TV 2.
Spissveteranen Zlatan Ibrahimovic hadde scoret tre mål på sine to første seriekamper for United, men svensken klarte ikke å finne nettmaskene lørdag. Det klarte heller ikke spissmakker Wayne Rooney. Rooney fikk to store sjanser til å nette, men uten å lykkes.
Innbytter Rashford kom imidlertid inn som et friskt pust mot slutten for United, og kom til en god sjanse tolv minutter før slutt, men Hull-keeper Eldin Jakupovic vartet opp med en fin redning. Helt til slutt fant han likevel veien til målet.
Huddlestone-suser
Hull fikk låne ballen svært lite underveis, men «tigrene» kom likevel til et par store muligheter. Før hvilen curlet Robert Snodgrass et frispark like utenfor høyre kryss. United-keeper David de Gea kunne puste lettet ut.
Tom Huddlestone fikk vertenes største mulighet etter pause. Den tidligere Tottenham-spilleren ladet kanonen fra distanse, og skuddet hans gikk via United-stopper Eric Bailly og utenfor, til lettelse for en utspilt De Gea.
Adama Diomandé spilte hele kampen for Hull, men den norske spissen maktet ikke å komme til noen store muligheter.
For Hull var lørdagens tap sesongens første.
(©NTB)

Hangeland hyller Manchester United: - Det minner om Ferguson


Mourinhos menn har full pott etter sliteseier.


Nordmenn bruker stadig mer penger hos utenlandske spillselskaper, selv om selskapene ifølge Lotteritilsynet driver ulovlig.
Spillmonopolet i Norge fungerer ikke i praksis. Norsk Tipping har enerett, men utenlandske spillselskaper tar stadig større markedsandeler.
250.000 nordmenn spilte hos utenlandske spillselskaper i 2015. De tapte rundt 1,5 milliarder kroner, ifølge beregninger fra Lotteritilsynet.
Det er to hovedområder som skaper trøbbel for myndighetene. Norske banker og finansinstitusjoner har ikke lov til å formidle penger til utenlandske pengespillaktører. Det er et forbud som har eksistert siden 2010. Spillselskapenes løsning på dette har vært å benytte seg av tredjepartsselskaper. Da kommer det ikke frem at man har betalt eller mottatt penger fra et utenlandsk spillselskap.
Les også Lotteritilsynet advarer norske idrettslag mot å bryte loven
Den andre gigantutfordringen til Lotteritilsynet er markedsføring. Det er kun Norsk Tipping og Norsk Rikstoto som har tillatelse til å markedsføre pengespill på nett i Norge.
Men heller ikke dette fungerer i praksis: I 2015 brukte uregulerte aktører over 600 millioner kroner, mer enn dobbelt så mye på reklame som Norsk Tipping, ifølge sistnevntes årsrapport.
Dette gjøres ved at de utenlandske spillselskapene markedsfører seg hos TV-kanaler som sender fra andre land, for eksempel TV3 og Viasat. Her bombarderes norske TV-seere med spillreklame, med kjendiser som John Carew og John Arne Riise i reklamefilmene.
Regelverket omgås
Silje Sægrov Amble er seniorrådgiver i Lotteritilsynets avdeling for pengespill. Hun har jobbet mye med det såkalte betalingsformidlingsforbudet, en lov som kom i 2010. Det skulle hindre inn- og utbetalinger til utenlandske spillselskaper. Men de løste det altså ved å benytte seg av tredjepartsselskaper.
– Målsettingen er å sette en stopper for bruken av disse selskapene. Men det kreves mye innsats over tid, og det er en sak som har høy prioritet hos oss, sier Amble til Bergens Tidende.
I fjor sommer gikk Lotteritilsynet ut med et nytt brev til de norske finansinstitusjonene.
«Lotteritilsynet har registrert at forbudet blir omgått av utenlandske pengespillselskaper ved bruk av tredjepartsselskap. Tredjepartsselskapene benytter andre brukerstedkoder enn koden for pengespill når de formidler betaling av innskudd og gevinst i pengespill til nordmenn», skrev Lotteritilsynet.
11 tredjepartsselskap
Gjennom sitt tilsyn avdekket de 11 slike tredjepartsselskap som benyttes for å omgå det norske regelverket. Bankene er informert om hvem disse er, men foreløpig stanger både Lotteritilsynet og bankene hodet i veggen. Det er vanskelig for bankene å bevise at dette er penger som går til utenlandske spillselskaper.
– Bankene ønsker at dette skal fungere bedre, og at man får et felles system, sier Amble.
– Hva gjør dere konkret for å stanse de utenlandske spillselskapene som benytter seg av slike tredjepartsselskap?
– Vi må bare følge opp det vi allerede har gjort. Blant annet driver vi med testspilling for å avdekke hvem disse tredjepartsselskapene er, og vi er i dialog med flere aktører som blant annet Mastercard. Vi må bare spre informasjon og få ut kunnskap, sier Amble.
Shutterstock / NTB scanpix
Dundrer løs med reklame
De siste årene har det vært en massiv vekst i det Lotteritilsynet kaller ulovlig markedsføring av utenlandske pengespillselskap i Norge. Unibet, Betsson og andre spillselskaper får ikke reklamere verken på NRK eller TV 2, men pøser ut reklame på kanaler med base i andre land.
– Spillselskapene respekterer ikke norsk lov. Det er ulovlig å tilby og markedsføre utenlandske pengespill i Norge, sier Monica Alisøy Kjelsnes i Lotteritilsynet. Hun er seniorrådgiver med det ulovlige pengespillmarkedet som hovedfelt.
Hun innrømmer at TV-reklamen fra utlandet er svært vanskelig å stanse, ettersom det er flere land involvert. Både Lotteritilsynet og Medietilsynet har forsøkt å stanse reklamen, men sliter med å løse problemet.
– Vi har begrenset mulighet til å håndheve det norske regelverket i andre land som Storbritannia og Nederland, der en del av reklamen kommer fra. Men vi gjorde et forsøk i fjor høst, og da sluttet Fox og National Geographic med å sende ut ulovlig spillreklame til norske seere. Dette gjorde TV-kanalene frivillig etter vår anmodning, sier Kjelsnes.
Hun mener at det voksende antallet spillreklamer er skadelig, særlig i forhold til risiko- og problemspillere samt barn og unge.
– Vi reagerer sterkt på at mye av reklamen blir sendt på tidspunkter der mange barn og unge ser på. Dette er svært uheldig, sier Kjelsnes.
– Løsningen er lisens
Stian Røsvik Bjørstad i spillselskapet Come On har løsningen klar:
– Løsningen på problemet er selvsagt en lisens. I en norsk lisensordning er det norske myndigheter som stiller kravene til spillselskapene, og ikke EU, sier han.
– Det er svært lite Lotteritilsynet kan gjøre overfor lovlige selskaper som opererer i EU. Det være seg oss eller tredjeparter. Det er heller ikke innenfor deres mandat. Angående betalingsaktører som virtuelle lommebøker med mer, må tilsynet ta hensyn til at tredjepart opererer lovlig og har flere typer kunder, sier Bjørstad.
Han viser til at Lotteritilsynet sammen med Medietilsynet tok kontakt med britiske myndigheter i fjor høst angående TV-reklamen. Da skrev Medietilsynet at de ikke har tilstrekkelig mulighet innenfor eksisterende regelverk til å stanse reklamen.

Norge innførte betalingsforbud i 2010 - fortsatt renner milliarder ut av landet


Spillmonopolet i Norge fungerer ikke i praksis. Lotteritilsynet og bankene stanger fortsatt hodet i veggen.


Alexander Søderlund er imponert over lagkameraten.
SAINT ÉTIENNE-TOULOUSE 0-0
Åtte måneder etter overgangen fra Rosenborg begynner Ole Selnæs virkelig å bli varm i trøya i Saint-Étienne. Midtbanespilleren har fått mye skryt for sitt spill i sesongstarten, og søndag var han toneangivende i hjemmemøtet med Toulouse.
Det fikk lagkamerat - både i Saint-Étienne og fra Rosenborg-tiden - Alexander Søderlund til å bruke store ord underveis i 0-0-kampen.
NTB SCANPIX
- I dag spiller Selnæs som en gud! Banens beste første omgang, skriver Søderlund på sin Twitter-konto.
Spissen er selv på vei tilbake fra skade i disse dager. Landslagssjef Per-Mathias Høgmo opplyste under landslagsuttaket at Søderlund har slitt med en strekk, men at spissen er klar til kampene mot Hviterussland (privatlandskamp) og Tyskland (VM-kvalifisering).
Saint-Étienne står med fire poeng på de tre første kampene i Ligue 1.
Kampen mellom Bordeaux og Nantes endte 1-0 etter en scoring i første omgang av hjemmelagets Diego Rolán. (©NTB)

Roser Selnæs opp i skyene: - Spiller som en gud!


Alexander Søderlund er imponert over lagkameraten.


Sharma sa søndag at han mente det bør deles ut en liste over ting utenlandske turister bør og ikke bør gjøre når de ankommer India.
Blant forslagene var en anbefaling om at de ikke bør gå med skjørt, samt at de ikke bør gå ut alene på natten hvis de befinner seg i små byer.
Opprører både menn og kvinner
Uttalelsene har opprørt både menn og kvinner i landet, som anklager Sharma for å være kvinnefiendtlig. Mandag rykket reiselivsministeren ut med et forsøk på å moderere seg.
- Jeg snakket bare om religiøse steder, som for eksempel templer. Jeg prøvde ikke å kommentere hva kvinner bør ha på seg eller ikke. Jeg er far til to døtre, jeg kan ikke forby noe av det kvinner har på seg, sier han.
Kjent for kontroversielle kommentarer
Sharma tilhører det hinduistisk-nasjonalistiske partiet Bharitya Janata, og har blitt latterliggjort for kontroversielle kommentarer tidligere.
I fjor sa han blant annet at utelivskvelder for kvinner ikke var en del av indisk kultur, og at han ville forsvare India mot inngrep fra vestlig kultur.
(©NTB)
Få flere saker fra reiseredaksjonen:
Ikke gå i disse boardingfellene
De ti beste flyplassene i år
Vet du hvorfor lysene slås av i kabinen?
Visste du at flyvertene ikke skal gjøre dette?
Derfor smaker maten annerledes i luften
Dette sjekker de når du «sniffes» på flyplassen
Slik sikrer du deg rimelige flybilletter
Dette sjekkes før flyene tar av

Indisk reiselivsminister: Turister bør ikke gå med skjørt


Kritikken hagler mot reiselivsminister Mahesh Sharma.


- Politisk korrekthet dominerer alt, sier sjakkstjernen.
2015 var relativt rolig for Magnus Carlsen. Men 2016 er et VM-år - i november skal han i aksjon mot Sergey Karjakin i New York - og det merkes på den globale interessen for sjakkstjernen.
Carlsen er aktuell med dokumentarfilmen «Magnus», som har premiere 2. september i Norge og allerede er solgt til over 50 land.
Søndag er Carlsen under lupen i El Mundo. Spanias nest største avis har sendt en journalist til Oslo for å lage et stort portrettintervju på sjakkverdensmesteren.
I artikkelen skildres Carlsens reise - fra et sjenert barn til sjakkens desidert største stjerne - den utrolige historien nordmenn flest nå kjenner godt.
Carlsen benytter imidlertid også muligheten til å komme med et sjeldent innspill i samfunnsdebatten.
FIKK DU MED DEG DETTE? I juli bet spansk nyhetsbyrå seg merke i Carlsen oppførsel: - Svarte bare med enstavelser.
Føler seg misforstått
Bakgrunnen er en kommentar han kom med i mars. I et intervju med TV 2 sa Carlsen at han er en «stor fan» av republikanernes omstridte presidentkandidat Donald Trump. Carlsen føler sitatet ble vridd og vendt på.
- For noen måneder siden vitset jeg om valget i USA. Jeg uttalte at jeg likte Trumps stil, at han er morsom, kanskje fordi han ikke er i stand til å argumentere på en rasjonell måte eller at han er flink til å sette navn på ting («crooked Hillary» er ett av kallenavnene Trump har funnet opp, journ. anm.). Neste dag var overskriftene i avisene «Carlsen støtter Trump». I landet mitt dominerer politisk korrekthet alt. Vi bør være mer åpne, sier Carlsen til El Mundo.
I denne ukens Aftenpodden Sport diskuteres blant annet astma-kontroversen og OL-skuffelsen. Hør podcasten her:
REUTERS
- Derfor holder jeg kjeft
Carlsen kommer sjelden med utspill om politikk eller det norske samfunnet. Det forklarer han også årsaken til i intervjuet. Carlsen sier det er best å «holde kjeft», og begrunner det slik:
- Jeg har selvfølgelig mine politiske meninger, men det finnes folk som ikke ville likt dem. De ville kanskje kritisert meg om jeg snakket ut.
FIKK DU MED DEG AT CARLSEN STEPPET INN SOM BÅRD TUFTE JOHANSENS KOMIKER-ERSTATTER? - En spontan greie.
Carlsens uttalelser gjennom sjakkarrièren har stått i sterk kontrast til hvordan sjakklegenden Garry Kasparov opptrer i mediene. Russeren, som har fungert som Carlsens trener i to perioder, er en velkjent kritikker av Vladimir Putin. Den tidligere sjakkverdensmesteren har til og med sittet i fengsel som følge av sine politiske overbevisninger. Carlsen forteller at han ikke snakket om politikk med Kasparov, men snarere «bare om sjakk».
Den kommende VM-kampen har forøvrig også beskrevet som en interessant duell sett i lys av verdensbildet. Russlands håp Sergey Karjakin, som opprinnelig kommer fra Krim-halvøya, har ikke lagt skjul på sin støtte til Vladimi Putin, og møter altså Carlsen fra USA-allierte Norge.
Sjakkbataljen vil dessuten finne sted i nettopp USA, nærmere bestemt på Manhattan i New York.

Magnus Carlsen refser norske holdninger i intervju med spansk storavis


- Politisk korrekthet dominerer alt, sier sjakkstjernen.